Hur påverkar situationen kommunernas ekonomi? Hur klarar sig kommunerna ekonomiskt?
Coronakrisens verkningar och verkningarnas varaktighet följs noggrant med tanke på kommunernas ekonomi. Krisen ökar kommunernas social- och hälsovårdsutgifter, försvagar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen och därigenom skatteinkomsterna och minskar även på minskar kommunernas avgiftsinkomster. Enligt den bedömning som presenteras i kommunekonomiprogrammet har de allvarligaste konsekvenserna av coronakrisen att göra med att skatteinkomsterna sjunker. Konsekvenserna skiljer sig regionalt och enligt kommungrupp bl.a. beroende på kommunens befolknings- och näringsstruktur. Kommunerna har också själva möjlighet att till vissa delar påverka krisens ekonomiska konsekvenser. Ökningen av kommunernas utgifter påverkas i hög grad av hur kommunen i realtid kan överföra personal från de indragna funktionerna till andra funktioner och anpassa utgifterna för dessa funktioner. Kommunerna och staten ska i mån av möjlighet förbereda sig på en långvarig störning. Man måste också vara beredd på en lång återhämtning från krisen även efter det omedelbara krisläget. Regeringen följer coronavirusets inverkan på kommunernas utgifter och inkomster samt hur den kommunala finansieringen fungerar. Regeringen utreder dessutom olika sätt att stöda kommunerna ekonomiskt. Effektiviteten är utgångspunkten för stödet: rätta instrument, rätt inriktning och rätt tidpunkt. Avtalade stödåtgärder för kommunerna:  Regeringen stöder kommunerna med ca 1,4 miljarder euro i den fjärde tilläggsbudgeten (finansministeriets pressmeddelande 2.6.2020) Staten kompenserar sjukvårdsdistrikten med direkt statsunderstöd för de extra kostnader som coronakrisen orsakar bl.a. intensivvården.   Kommunernas utdelning av samfundsskatten höjs för viss tid 2020. Statsandelen för kommunal basservice höjs för slutet av 2020. Statsandelen enligt prövning höjs. Kommunerna ersätts för temporär minskning av skatteinkomsterna (i kraft 1.5.2020)