Vem betalar lönen under sjukfrånvaro eller karantän? Kompenseras företagen på något sätt?
Om en arbetstagare är arbetsoförmögen på grund av sjukdom, bestäms rätten till lön under sjukdomstiden enligt arbetsavtalslagen och kollektivavtalet. I praktiken har man avtalat om lönerna genom branschvisa kollektivavtal, och enligt dem ska arbetsgivaren betala lön under sjukdomstiden en längre tid än vad som bestäms i arbetsavtalslagen. FPA betalar sjukdagpenning för tiden för arbetsoförmåga. Sjukdagpenning betalas efter en självrisktid. Självrisktiden omfattar vanligtvis sjukdagen och de därpå följande 9 vardagarna.  Sjukdagpenningen söks i allmänhet av arbetsgivaren i de fall då arbetsgivaren betalar lön för  frånvarotiden. FPA betalar då sjukdagpenningen till arbetsgivaren. En arbetstagare som har försatts i karantän i enlighet med lagen om smittsamma sjukdomar, har rätt till 100 procents dagpenning vid smittsam sjukdom under karantänstiden. Om arbetsgivaren betalar lön för denna tid, är det arbetsgivaren som har rätt att få dagpenningen. Lagen om smittsamma sjukdomar innehåller bestämmelser också för en sådan situation där en arbetstagares barn försätts i karantän på grund av en smittsam sjukdom. Också då kan man i vissa fall få dagpenning. Om det är fråga om en karantän efter en arbetsresa, anses frånvaron bero på arbetsgivaren, och då har arbetstagaren rätt att få lön. Under arbetsresan har arbetstagaren rätt till lön också om arbetstaragren blir tvungen att stanna i karantän i utlandet. En karantän som beror på en semesterresa kan komma att bedömas på något annat sätt, eftersom det ännu inte finns varken rättspraxis eller allmänna anvisningar om detta. Hur frågan avgörs kan bland annat bero på om resan har gjorts i strid med myndighetsanvisningarna.