I de meddelanden på sociala medier och nyhetsartiklar som gäller lagstiftningsprojektet hänvisas till justitiekanslerns avgörande. Vad är det frågan om?
I det aktuella avgörandet av justitiekanslern (Dnr OKV/536/1/2019) var det fråga om arbets- och näringsministeriets förfarande efter det att riksdagen hade godkänt frihandelsavtalet mellan Kanada och EU (CETA) i maj 2018. Samtidigt förutsatte riksdagen att regeringen, dvs. i praktiken arbets- och näringsministeriet, genast ska inleda en bedömning av behovet att revidera gruvlagen och lägga fram behövliga ändringsförslag till riksdagen. Riksdagen förutsatte att ändringarna ska kunna sättas i kraft under samma valperiod, dvs. före valperiodens slut våren 2019. Samtidigt förutsatte riksdagen att regeringen, dvs. i praktiken arbets- och näringsministeriet, genast ska inleda en bedömning av behovet att revidera gruvlagen och lägga fram behövliga ändringsförslag till riksdagen. Riksdagen förutsatte att ändringarna ska kunna sättas i kraft under samma valperiod, dvs. före valperiodens slut våren 2019. Som stöd för bedömningsarbetet gav ministeriet en privat advokatbyrå i uppdrag att utreda de eventuella utvecklingsbehov i lagstiftningen som uppstått utifrån CETA-avtalet. Ur upphandlingslagens synvinkel har verksamheten inte klandrats, och justitiekanslern har inte ansett det vara klandervärt att ministeriet för detta ändamål skaffat en utredning av en utomstående sakkunnig aktör. I justitiekanslerns avgörande bedömdes däremot huruvida utomstående på grund av ministeriets förfarande med fog kan betvivla opartiskheten i tjänsteutövningen, med beaktande av att ett gruvbolag hörde till kundkretsen hos den advokatbyrå som gjorde utredningen. I sitt avgörande konstaterade justitiekanslern bland annat följande: - Att skaffa en utredning av en advokatbyrå som företräder gruvbolag kan anses vara problematiskt med tanke på tillgången till tillräckligt mångsidig information som också verkar opartisk i allmänhetens ögon. - Det hade varit motiverat att ministeriet kompletterat utredningen med en bedömning som gjorts av också andra aktörer eller under ministeriets tjänsteansvar. - Ministeriets förfarande har bidragit till att hos utomstående ge upphov till misstankar mot opartiskheten i tjänsteutövningen. Ministeriet förhåller sig allvarligt till justitiekanslerns beslut och kommer att säkerställa att dess framtida åtgärder inte ger upphov till grundade misstankar om att tjänsteutövningen är opartisk.