Afgiver en LED pære varme?
Led pærer er fantastiske, de lyser dejligt og er meget strømbesparende. De kan bruges næsten alle steder og vil der give lys i mange år, men der er nogle steder hvor de ikke passer.

Her på dkvolt findes et udvalg af E27 led-pærer i form af corn-shaped pærer, det er slanke led-pærer som passer ind de fleste steder og som giver et dejligt lys i alle retninger. Disse corn-shaped led-pærer behøver godt luft omkring sig, så kan de komme af med varmen. Deres udformning gør dog, at de ikke er gode inden i små lamper med lukkede skærme, der vil de brænde sammen, da de ikke kan afgive den varme som de producerer i tænd tilstand. Skal du bruge en led-pære til f.eks. en badeværelseslampe med lukket skærm, skal du have en bestemt led-pære som passer dertil, og ikke en af dem som sælges her på sitet. Kort sagt, skal en led-pære være bygget til formålet, og disse corn-shaped led-pærer er ikke til små lukkede rum uden god ventilation.

En tændt Led pærer udvikler varme. En led pære med mange Watt udvikler mere varme end en led pære med mindre Watt, men alle led pærer udvikler varme. Led pærer er konstrueret så den producerede varme ledes væk fra led-chippen, varme ødelægger led-chippen, varmen skal afsættes til den omkringværende luft.

Alle typer Led pærer skal altid have god ventilation og må ikke blive for varme, så går de i stykker. Når man opsætter led pæren, skal man i den første tid altid løbende undersøge, om led pæren bliver for varm ved længere tids tænding. Bliver en led pære for varm skal den fjernes fra lampen, og man skal ændre lampen, så den får mere ventilation, eller man skal skifte lampen.

En led pære som har været udsat for meget varme i længere tid vil begynde at blive brun og måske smelter dens plastik. En led pære som på denne måde har været udsat for for meget varme og er gået i stykker, den byttes eller refunderes ikke. Det er forbrugerens eget ansvar selv at sørge for de rette omstændigheder omkring led pæren, så den ikke bliver for varm.
Led pærer til 12V skal have jævnstrøm (DC) på kun 12V, får de mere Volt, vil de lyse kraftigere, men de vil også udvikle for meget varme, og efter kort tid vil de gå i stykker.
Led pærer til 12V vil ikke virke ordentligt med strøm fra en Halogen transformer, den giver typisk AC på mellem 12-18V og det vil gøre led pærerne blikende og varme.
da
Forsendelse af pakker i helligdage med mere?
Hos dkvolt.dk er der alttid åbent, men firmaerne som sender pakkerne sætter visse begrænsninger. 

Der sendes fra dkvolt.dk med PostNord og de har visse åbeningstider og lukketider, se mere på deres hjemmesider.
da
Får jeg tracking-nummer til forsendelsen?
Alle pakker som afsendes herfra vil få tilknyttet et tracking-nummer. Dette nummer sendes til dig, når ordren er færdigbehandlet herfra og er klar til afsendelse. Tracking-nummeret bruges efterfølgende til at se hvor pakken er lige nu. 

På den måde er alle sikre på at pakken afsendes og at den efterfølgende modtages. Det koster lidt mere, men det er rart at vide hvor pakken er, til enhver tid og for begge parter.
da
Hvad er AC og DC?
Der findes 2 typer af spænding, den ene er AC som er lig vekselstrøm, og den anden er DC som er lig jævnstrøm. AC og DC kommer fra de engelske udtryk som AC='Alternationg Current' og DC som er 'Direct Current.
da
Hvad er LiFePo4 batterier?
Kort fortalt så findes Lithium batterier i 3 (eller flere) udgaver. 

LiPo: bruges typisk til mobiltelefoner eller modelfly osv. De er opbygget i lag og indpakket i plast og de er meget brændfarlige. 

Li-Ion: Findes som runde 18650 (og mange andre størrelser) og de bruges typisk til batteribanker hvor flere af dem sættes sammen i serie for at skabe en højere spænding. 

LiFePo4: De bruges i størrer batteribanker og i biler. Det er celler som sættes sammen i serie og dermed skaber en højere spænding.
da
Hvad er Lithium LiFePo4 batteri?
LiFePo4 er en Lithium teknologi som har eksisteret noget tid. Teknologien er grundigt testet og er fundet sikker. 

LiFePo4 er sikkert
Et LiFePo4 Lithium batteri er fuldstændigt sikker, det har ikke de samme lidt farlige egenskaber som de andre Lithium teknologier såsom LiPo. De tåler både overbelasning og de tåler at blive udsat for stød og de tåler at blive åbnet. 

Et genopladeligt batteri
Et LiFePo4 batteri kan genoplades mange gange. Batterierne er forsynet med elektronik som sikrer at de ikke aflades fuldstændigt og at de ikke overoplades. Hermed har man en løsning som giver fuld sikkerhed for at batterierne vil virke i mere ende 20 år. 

Et LiFePo4 batteri med BMS koster halvdelen af syrebatterier
Ja, det er faktisk tilfældet, et sådanne Lithium batteri vil kunne afgive al sin kapacitet og ikke tage skade, og det vil det kunne gøre mange tusinde gange. Dermed har man et batteri som i længden koster meget mindre end de gammeldags syrebatterier. Syrebatterier tåler ikke en fuld afladning uden at tage skade, og syrebatterierne holder kun få år, så skal de udskiftes.
da
Hvad er en Solcelle laderegulator?
En laderegulators opgave er at transformere en DC spænding fra Solcellerne over til noget der passer til spændingen på et batteri. Batterier tåler ikke at blive opladet med en for høj spænding. 

Det bliver mere og mere udbredt med solceller på 200W eller 250W og de afgiver en Volt på mellem 30-45V DC. Det kan batterier på 12V eller 24V ikke tåle at blive opladet med, så spændingen skal sænkes, og det er den opgave som en laderegulator varetager. 

En laderegulator kan opbygges med grundlæggende 2 forskellige teknologier: PWM eller MPPT. se anden tråd i denne FAQ. 

En laderegulator regulerer strømmen fra solceller til batteriet. Solcellepaneler giver jævnstrøm og den kan gemmes på et 12V batteri. Når solcellerne får lys, begynder de at producere strøm og den strøm ledes til batteriet, men først skal den gennem en laderegulator som styrer hvordan batteriet oplades. 

Et 12V syre-batteri skal oplades på en ganske bestemt måde for ikke at blive ødelagt eller over-opladet, det er her laderegulatoren regulerer og stopper opladningen, når batteriet er fuldt opladet.

Laderegulatoren er også udstyret med et udtag, så man gennem den kan trække strøm fra batteriet, her er det igen laderegulatorens opgave at styre afladningen så batteriet ikke over-aflades.

En laderegulator til solceller fås i 2 forskellige teknologier, en MPPT og en PWM. Forskellen på de to ligger i den måde de transformere Volt fra solcellen over til batteriet. En MPPT laderegulator foretager typsik en spoleorienteret transformation, mens en PWM laderegulator foretager en Pulse Width Modulation.
da
Hvad er en solcelle laderegulator?
Den bruges til opladning af 12V eller 24V (eller højere Volt) batterier med solceller. Den strøm som leveres fra et solcellesystem skal, i langt de fleste tilfælde, have nedsat Volt så den passer til opladning af batterier. Har man et 12V batteri kan det lades op til en Volt på omkring 14,2V og hvis solcellen leverer en Volt på 25V skal den nedsættes for ikke at ødelægge batteriet. Det er det arbejde som laderegulatoren gør.
da
Hvad er en solcelle?
Solceller findes i mange størrelser og udformninger. Men en enkelt solcelle er en skive silicium som kan producere strøm via sollys. Når lyset rammer solcellen startes der en strøm af elektroner, og denne strøm kan bruges til opladning af batterier og meget andet. En solcelle producerer kun strøm når den udsættes for sollys. 

Solceller har en Volt og Ampere. Små solceller har en Volt på mellem 2-5V og sættes de sammen i serie til større solceller, vil deres Volt stige tilsvarende. Solceller findes typisk som tre forskellige type.
Monokrystallinske solceller
Disse har en sort farve og er den type af solceller som giver mest strøm. Det er det første produkt som dannes ved støbning af silicium. De har en halveringstid på 25 år eller mere. 
Polykrystallinske solceller
Disse har en blålig farve og er et produkt som er støbt af rester fra produktion af Monokrystallinske solceller hvor rester blandet sammen og støbes igen. De har en halveringstid på 25 år eller mere.
Amorphe Solceller
Disse er sorte og er knuste solceller der ligger som et pulver bag glas eller andet. Dette produkt findes mange steder i lommeregnere med mere. De har en halveringstid på 10 år og en meget højere Volt end de andre typer solceller.
Solceller producerer jævnstrøm DC
På solcellen findes to poler, en positiv og en negativ pol. Jo højere solcellens spænding (Volt) er jo mere strøm (Ampere) producerer den. Solcellens effekt måles i Watt som er spænding gange strøm (W=V X A). 
Strøm fra batteri til solcelle
En solcelle producerer kun strøm, når den udsættes for sollys. Om natten uden lys, kan der løbe fra et tilsluttet batteri op i solcellen. Dette sker hvis der imellem solcellen og batteriet ikke findes en laderegulator eller en stopdiode som gør at strømmen kun kan løbe een vej fra solcellen til batteriet.
da
Hvad er et Lithium batteri?
Lithium batterier er batterier som har Lithium som anode, de er også kendt som Lithium-metal batterier. De er genopladelige batterier. 

De er batterier med en høj energi-densitet og en lang levetid. De bruges mange steder i forbruger-elektronik og som batteribanker til solcelle-installationer. Endvidere er disse Lithium-batterier miljø-rigtige da de holder mange år og efterfølgende ikke afgiver farlige stoffer til miljøet ved opbrugt. 

Der findes mange forskellige typer af Lithium-batterier, men specielt 3 typer er bedst kendt, det er Lithium-Ion (Li-Ion), Lithium-Polimer (LiPo) og Lithium-Jern-fosfat (LiFePo4). I denne beskrivelse fokuseres der på LiFePo4 batterier.  

LiFePo4 batterier
Disse batterier kommer i mange størrelser og udformninger og kan derfor bruges i mange forskellige apparater og til mange formål. LiFePo4 batterier er ganske ufarlige at bruge (de reagerer ikke kemisk med luftens Ilt og er derfor ikke på nogen måde eksplosive), ligesom nogle af de andre Lithium-batteri-typer kan være. 

Et LiFePo4 batteri kan holde til mange dybdeafladninger (som standard 2000) og hvis man passer lidt på sit batteri kan antal afladninger fordobles. (se længere nede i teksten beskrivelse af hvordan man vedligeholder sit batteri).

LiFePo4 batteri-celler og deres Volt
LiFePo4 batterier kommer i batteri-celler af 20-200Ah og hver batteri-celle har en spænding på mellem 2,5-3,65V DC. På den måde opbygges et 12V batteri ved at samle 4 stk af disse batteri-celler. Har man på denne måde et 12V batteri med 4 batteri-celler, kan dette batteri have en minimal spænding på (4x2,5V) 10V og en maksimal spænding på (4x3,65V) 14,6V

Opbygning af en LiFePo4 batteribank
Man opbygger en batteri-bank ved at sætte et antal af disse celler i serie og parallel. Sættes batter-cellerne i serie forøges den samlede Volt og sættes de i parallel fastholdes Volt men Ampere fordobles. På denne måde kan man opbygge et 12V batteri ved at tage 4 stk af disse batteri-celler og sætte dem i serie, og man får en batteri-bank på 24V ved at tage 8 af batteri-cellerne i serie. Ønsker man at opbygget et 100Ah batteri tager man derfor 4 stk batteri-celler med 100Ah her og sætte dem i serie. 

Vedligeholdelsen af et LiFePo4 batteri
Et LiFePo4 batteri-celle har en bestemt bund-Volt og en bestemt top-volt, går man udenfor disse grænser tager batteriet skade. Det er ligesom med et almindeligt syre-batteri som ikke tåler fuld afladning og ikke tåler en for høj opladning. Disse LiFePo4 batteri-celler tåler en spænding på ned til 2,5V og op til 3,65V. Men som det ses på nedenstående billede er det kun nødvendigt at holde batterispændingen på mellem 3V og op til 3,5V for at hente næsten al strømmen fra dem. Det er unødvendigt at aflade mere eller oplade mere da der i yderområderne findes meget få Ampere. Holder man spændingen mellem 3-3,5V belaster man ikke batteri-cellen og den kan holde meget læng (op til 9000 afladninger=26 år). 

[caption id="attachment_41728" align="alignnone" width="596"] LiFePo4 opladning og afladningskurve Volt[/caption]

Bundballancering af LiFePo4 batteri-celler
Har man en batteri-bank opbygget med flere af disse LiFePo4 batteri-celler er det fra starten nødvendigt at synkronisere hver af batter-cellernes Volt til et fælles mindste-punkt. Batteri-cellerne skal inden de opsættes i en serie alle have den samme bund-spænding, hermed får man et fælles udgangspunkt for alle batteri-cellerne. Når batteri-cellerne efterfølgende lades op vil det være den batteri-celle som har den mindste kapacitet som rammer loftet først og dermed bestemmer hvornår opladningen skal stoppe. Hermed har man bestykket alle batteri-cellerne mod at blive overopladet, det er den batteri-celle som har mindst kapacitet som bestemmer hvornår der skal stoppes. Det kan godt være der er kapacitet tilbage i de andre celler, men det bruges så ikke. Som det ses på ovenstående kurve for opladning og afladning, så ligger al strømmen (Ampere) imellem 3-3,5V og det er unødvendigt at bruge de sidste Volt på toppen og i bunden. 

Har man inden brug af batteri-cellerne bundballanceret dem, kan det være at man ikke behøver et Batteri-managemen-system til at beskytte batterierne, men det kan være en sikkerhed som er værd at have sat på sin batteribank. 

Batteri-management-system (BMS)
Et BMS er et elektronisk kredsløb som sættes på en batteribank for at beskytte mod at batteribankens batteri-celler kommer for langt ned i Volt ved afladning, eller kommer for højt op i Volt ved opladningen. Disse kredsløb er et print som forbindes til de enkelte batteri-celler så deres Volt kan overvåges af BMS, hermed kan afladning og opladning automatisk stoppes inden det går galt.  

Disse kredsløb skal monteres batteri-banken og der skal loddes ledninger på hver batteri-celle så BMS kan aflæse den enkelte celles Volt. At have et sådanne BMS kan beskytte mod overopladning og underafladning af de enkelte batteri-celler.
da
Hvad koster forsendelsen?
Forsendelsesomkostningerne ses direkte på siden 'Kassen'. Læg varer i kurven og gå videre til kassen, her ses forsendelsesomkostningerne direkte. Forsendelsen er afhængig af vægten af bestillingen. 

Der sendes med: PostNord. PostNord leverer på 1-2 dage (inkl. lørdag).
da
Hvor kraftig skal en Inverter være?
En Inverter transformerer jævnstrøm over til vekselstrøm. Størrelsen på inverterens kraft afhænger af den belastning som man ønsker på 230V AC siden. Man skal regne med at en inverter bruger en del strøm fra batterierne, og man bør vælge en inverter som passer til en behov. 

Vælg altid en Inverter som har 30% mere kapacitet end den maksimale belastning som den skal udsættes for. 

Når man vælger størrelsen på inverteren, er det vigtigt at være klar over nogle bestemt faktorer. Inverteren har en bestemt effekt, og inverterens evne til at yde denne effekt er afhængig af flere faktorer, men den væsentligste faktor er fase-drejning. Når inverteren giver 230V AC strøm til en el-motor, vil denne el-motor have en ‘cosinus phi’ faktor som siger noget om, hvor stor belastning den trækker fra strømkilden. Når el-motoren har en stor fase-drejning, vil den trække langt flere Watt fra Inverteren, ind det som står på dens Watt specifikationer. Dette vil kunne brænde inverteren af, dette da den udsættes for et alt for stort træk af strøm og bliver for varm. Med et ægte (RMS) måleinstrument kan man måle den totale effekt, og dermed skabe sikkerhed for at inverteren ikke belastes for meget.
da
Hvor meget kan Inverteren belastes?
En 230V AC inverter trækker strøm fra 12V DC eller 24V DC strøm-kilde i form at batterier. Den opgave er at yde 230V AC strøm med en bestemt effekt målt i Watt. Når man bruger strømmen fra inverteren til et elektrisk apparat såsom en el-motor, skal man være helt klar over el-motorens 'fasedrejning'. En fasedrejning vil kunne betyde at der trækkes væsentligt mere energi fra inverteren ind den effekt som el-motoren skriver at den bruger i Watt.

Når man vælger størrelsen på inverteren, er det vigtigt at være klar over nogle bestemt faktorer. Inverteren har en bestemt effekt, og inverterens evne til at yde denne effekt er afhængig af flere faktorer, men den væsentligste faktor er fase-drejning.

Når inverteren giver 230V AC strøm til en el-motor, vil denne el-motor have en 'cosinus φ' faktor som siger noget om, hvor stor belastning den trækker fra strømkilden. Når el-motoren har en stor fase-drejning, vil den trække langt flere Watt fra Inverteren ind det som står på dens Watt specifikationer. Dette vil kunne brænde inverteren af, dette da den udsættes for et alt for stort træk af strøm og bliver for varm.

Belastningen af inverteren på 230V AC, altså det antal Watt man bruger i sit apparat på 230V AC siden, vil nogle gange ikke være nok. Bruger man en elektrisk motor til inverteren, skal man være opmærksom på, at motoren har en fasedrejning. En fasedrejning det står anført på el-motoren som 'cosinus φ'. En fasedjrening vil på denne måde vil kunne bevirke at der trækkes væsentligt større strøm (effekt) ud af inverter, og i længden vil dette kunne bevirke at inverteren brænder af.
Med et ægte (RMS) måleinstrument kan man måle den totale effekt, og dermed skabe sikkerhed for at inverteren ikke belastes for meget.

Reaktiv effekt
Med en sinus inverter genereres en sinusformet spænding. Uden belastning er strømmen 0. Nu sætters der en ren ohmsk belastning  på (modstand, glødepære, varmelegeme). Strømmen vil være 100% i fase med spændingen og der vil ikke være reaktiv effekt. Lad sige 1 kW belastning, inverteren leverer 1 kW plus ledningstab, lad os sige 1,05 kW. Inverteren leverer 1,05 kW/effektivitet, ca. 1,1 kW.

I stedet for en ohmske belastning sættes en belastning med cos(phi) 0,7 på. Dermed er strømmen ude af fase med spændingen med ca. 45 grader. Strøm kan nu geometrisk deles op i to (i dette tilfælde) nogenlunde lige store strømme, den ene i fase (P) og den anden 90 grader ude af fase (Q).
Belastning skal stadig bruge 1 kW for at gøre sit arbejde, men samtidig "forbruger" den 1 kvar, men kvar. bliver hverken forbrugt eller genereret, det er en strøm der cirkulerer i systemet. Inverteren skal producere ekstra effekt som bliver tabt i ledningerne på grund af den større strøm. Da de to strømme er lige store, skal den nu producere 1,1 kW i stedet for 1,05 kW.

Ovenstående kan også forklares således: I en modstand, med resistiv belastning, løber elektronerne igennem og fordi der netop er modstand så taber de en mængde energi som bliver til varme i modstanden. Fordi strømmen og spændingen følges ad, så er der max. strøm når der er max. spænding, d.v.s. din faseforskel er 0 - ren resistiv. I en reaktiv belastning er det noget anden som sker. De to klassiske reaktive belastninger er en kondensator og en spole. Det som sker i begge er, at der i den ene del af svingningen går energi fra inverter til belastningen, i den anden del af svingningen bliver energien ført tilbage fra belastningen til generatoren. Det vil sige , at energien bliver ikke tabt på samme måde som i en modstand, hvor den bliver til varme, men istedet lagret. I en spole bliver energien lagret i det magnetiske felt i spolen, i en kondensator bliver energien lagret i det elektriske felt mellem kondensatorpladerne.
De reaktive belastninger er derfor energilagre som hele tiden står og udveksler energi med inverteren, uden at der afsættes energi. Det vigtige er, at det er over en hel svingning, at der ikke afsættes effekt. Går man ind og ser på et bestemt tidspunkt, så er effekten enten på vej ind i belastningen eller på vej ud af den, men over en hel svingning midler det til 0. I praksis er der selvfølgelig altid et vist tab i spoler og kondensator.
da
Hvor meget kan et syrebatteri aflades?
Et syrebatteri på 12V kan aflades ned til 10,5V, men det har det bestemt ikke godt af. Ønsker man at beskytte sit batteri og ønsker at det skal have en vis kapacitet i lidt længere tid, skal man undlade at aflade det til under 11,8V. 

Syrebatterier har det med at sulfere, det vil sige, der dannes nogle krystal-belægninger inden i batterier, når det aflades, og aflades batteriet til under 11,8V går denne process stærkt. 

Sulferingen af batteriet betyder at batteriet over tid får sværere og sværere ved at modtage og afgive strøm, man siger at batteriets interne modstand bliver høj. 

Derfor er det en god ide at have en batterivagt eller et relæ siddende som kan standse afladningen af batteriet.   Hermed kan man opsætte en min. spænding og en maks. spænding. 

Et sådanne relæ findes her: 

<link>
da
Hvor stor skal inverteren være?
Inverterens størrelse måles i Watt. Der findes flere størrelser på invertere. Man kan groft sige, at man skal bruge en inverter som er ca. 30% størrer end det maksimale antal Watt man samlet skal bruge. Det er altid en god ide at vælge den største inverter. Med en stor inverter bruger man måske kun halvdelen af dens effekt. Ved ikke at bruge hele inverterens effekt vil den holde længere og man risikerer ikke at overbelaste den.
da
Hvordan monteres en laderegulator?
En laderegulator bruges til opladning af batterier. Der findes forskellige typer laderegulatorer, men lagt de fleste er bygget til opladning af 12 Volt eller 24 Volt syrebatterier. Laderegulatorens opgave er at beskytte batteriet mod overopladning, og det gør den ved at regulere den spænding som tilføres batteriet.

En laderegulator monteres først på batteriet og vil dernæst starte op, herefter kan laderegulatoren tilføres den strøm som skal overføres til batteriet. Typisk kommer strømmen fra et solcelle (sollellepanel) der kan have en spænding på op til 50 Volt DC. En så høj spænding vil ødelægge batteriet, så laderegulatoren transformerer spændingen ned og lader på batteriet.
Laderegulatorens maksimale Volt på indgangen
Laderegulatoren er bygget til at kunne tåle op til en bestemt Volt på indgangen. Typisk er denne spændingsgrænse på 50V DC, men den kan være mindre, det fremgår af laderegulatorens manual. Men man skal være opmærksom på denne værdi, da den kan være for høj og ødelægge laderegulatoren.
Laderegulatorens maksimale Ampere
Den strøm som tilføres laderegulatoren, for eksempel fra en solcelle, skal passe til hvad laderegulatoren er sat til at kunne håndtere.
da
Hvordan sendes pakker fra dkvolt?
Når du bestiller inden kl. 16 på hverdage, bliver din pakke afleveret til enten PostNord GLS-pakkeshop eller en DAO365-pakkeshop samme dag. Weekend-bestillinger afleveres næste mandag. Med PostNord sendes pakken samme dag så den er til afhentning med mere næste dag. Med GLS og DAO afhentes pakken i pakkeshoppen dagen efter og bliver herefter sendt videre til den pakkeshop som vælges til modtagelsen. 

Din pakke bliver behandlet med omhu og den pakkes miljørigtigt. Tingene indpakkes ved pakningen forsvarligt i bobbelplast og lægges i plast-konvolut eller papkasse. Forsendelsen påklistres forsendels-oplysningerne via pakkelabels udskrevet på laser-printer og indleveres til forsendelsesudbyderen.

Forsendelsens leveringstid
Alle pakker sendes med PostNord, GLS eller DAO365, det vælges ved bestillingen. Bestil inden kl. 16.00 og få afsendt pakken sammen dag. PostNord og GLS leverer indenfor 1-2 hverdage, DAO365 leverer på 3-4 dage. Alle pakker får tracking-kode og den sendes til dig via email, når ordrebehandlingen er færdig herfra.

Miljø-rigtig forsendelse
Vores fælles miljø tages af dkvolt.dk absolut alvorligt. Pakningen af forsendelser sker, i videst muligt omfang, med genbrug af de indpaknings-materialer som dkvolt.dk's varer modtages med. Dkvolt.dk modtager dagligt mange varer med indpakning, og disse materialer genbruges. Det er meget vigtigt for dkvolt.dk at virksomhedens samlede miljømæssige aftryk minimeres til det mindst mulige.

Forsendelsesmuligheder med PostNord
Der kan ved bestillingen på siden 'Kassen' vælges mellem forskellige typer forsendelser. Vælger man PostNord kan følgende muligheder vælges: 

Afhentes på Posthus
Her leveres pakken til et posthus i nærheden af din adresse, eller på det posthus du har valgt ved bestillingen. Du får besked via mail og sms om at pakken nu er klar til afhentning.

Omdelt
Her omdeles pakken direkte til din adresse.

Erhvervspakke
Her omdeles pakken til dit firmas adresse.

Forsendelsesmuligheder med GLS og DAO
Her sendes pakken til den nærmeste pakkeshop eller til den pakkeshop du har valgt at afhente pakken i.
da
Hvordan vedligeholder jeg en Inverter?
En Inverter er et kompliceret elektrisk apparat som skal behandles med omhu. Den består af mange dele og den belastes nogle gange meget kraftigt, hvorfor den skal placeres et passende sted. 

Støv skader
Inverteren har det bedst ved stuetemperatur og i omgivelser uden støv i luften. 

Høj luftfugtighed skader
Luftfugtigheden kan give kondens indeni inverteren og støv kan lægge sig inden i den og skabe kortslutninger. 

Mangel på ventilation skader
Placeres inverteren i et lille lukket rum uden fri luft, vil det skade inverteren, den kan ikke trække ny luft ind til afkøling af inverterens interne dele. Det er vigtigt at der er fri luft omkring inverteren så den hele tiden kan få frisk luft til afkølingen. 

Inverteren er opbygget så den afgiver varme fra overfladen af inverten. Den er bygget i aluminium som leder varmen væk fra de interne komponenter på inverterens overflade. Det er helt naturligt at inverteren bliver varm under brug, og det er meningen at denne varme skal kunne afgives til den omkringliggende luft. Blokeres dette, vil inverteren brænde sammen. 

Placer derfor altid Inverteren et sted med normal stuetemperatur. Sørg for at rydde omkring den så den altid kan få rigeligt med frisk luft til dens nedkølings-blæser.
da
Hvordan vælger jeg personlig afhentning ved bestilling?
Personlig afhentning af bestillingen kan vælges i 'Kassen' ved betalingen af en bestilling. 

En sådan afhentning sker simpelhen ved at du ringer til dkvolt.dk på 51911594 og aftaler et tidspunkt for afhentningen. Der kan afhentes i tidsrummet 10-16.30. Nogle gange kan det også være muligt at afhente i Weekenden, det skal dog aftales telefonisk inden. 

Det er vigtigt at ringe inden afhentningen, så er du sikker på at blive modtaget ved ankomst.
da
Hvorfor er Lithiumbatterier billigere end syrebatterier?
Syrebatterier sælges som enten: Gel-batterier, AGM-batterier eller åbne syre-batterier. De er alle opbygget med den samme teknologi nemlig syre og bly. Det har virket fint i mange år, men nu er der kommet Lithium batterier som i anskaffelsen koster lidt mere, men de koster faktisk havdelen af syrebatterier. 

Syre-batterier danne blokerende krystaller ved brug
Et syre-batteri sulferer til over tid, det skyldes at der ved afladning og opladning dannes nogle syre-krystaller på blypladerne som ikke efterfølgende kan fjernes. Disse lag af krystaller blokerer for at elektronerne kan løbe frit, og over tid mister syre-batteriet mere og mere evnen til at ville afgive strøm og modtage strøm ved genopladning. 

Denne degredeing af syrebatteriet sker helt uden at man kan gøre noget ved det. Det nytter ikke at forsøge at 'de-sulfere' batterierne, det skaber blot bundfald i batterierne som efterfølgende kan kortslutte blypladerne indeni batteriet. 

Syre-batteriets kapacitet og dets levetid
Har man et tungt og solidt 'fritidsbatteri' og passer man godt på det, det vil sige, det aldrig aflades til under 12V, så vil det holde i længere tid. Det er vigtigt at batteriets spænding (Volt) ikke kommer under 12V da processen med dannelse af krystaller går hurtigere under 12V, og det skal helst undgås. 

Man kan på denne måde ikke bruge mere af batteriets kapacitet ind det som ligger mellem top-volt på 14,2V (lukket batteri) og ned til 12V. Her taler vi om ca. 1/3 til 1/2 delen af batteriets kapacitet. Har man på den nåde købt et 100Ah batteri kan man derfor ikke udnytte mere end maks. halvdelen af batteriets kapacitet, nemlig 50Ah. Hermed har man her en fordobling af batteriets pris. Har man købt et godt 100Ah batteri for 2000,- vil det hermed betyde at man faktisk har betalt 4000,- for de 100Ah, da man jo ikke kan bruge de sidste 50Ah af batteriet uden at dets Volt kommer under 12V. 

Vælger man at aflade et syre-batteri til en spænding på under 12V så går sulferingen hurtigt og man kan regne med hver gang det sker at miste dele af batteriets kapacitet. Der skal ikke mange af disse dybe-afladninger til før at batteriets kapacitet halveres. Endvidere er der undersøgelser som peger på at et syre-batteri skal 'motoneres' og derfor er det godt at køre det helt i bud og hurtigt efterfølgende at genoplade det til fuld spænding. 

Lithum-batterier tåler fuld afladning
Teknologien bag Lithium-batterierne fungerer anderledes, her kan man uden problemer aflades fuldt og efterfølgende oplade maks. Der er ingen effekt af afladninger og opladninger, hvilket fra batteriernes fabrikanter som minimum kan ske op til 2000 gange (med en daglig afladning er det mere end 5 år). 

Plejer man sit Lithium batteri kan levetiden være 20 år
Et Lithium-batteri har selvfølgeligt en bund-Volt og en Top-Volt og det er disse som fabrikanterne går ud fra med deres antal afladninger. Men undlader man at trække Lithium-batteries Volt udenfor der hvor Ampere er, kan batteriets levetid forøges. Det er i Lithium-batteriets yder-områder som belaster kemien i batteriet, undgår man disse yderområder men holder sig indenfor de Volt som indeholder alle Ampere, vil batteriet kunne holde sig sundt meget længere. 

Som det ses af nedenstående kurve for opladning og afladning af LiFePo4 batterier, findes alle batteriets Ampere i spændingen mellem 3,0V og op til 3,4V. Der findes meget lidt Ampere i Volt mellem 2,0 op op til 3,0V, og på toppen findes der næsten ingen Ampere på Volt mellem 3,4-3,65V. Det er ganske unødvendigt at udnytte disse Volt-områder på batteriet. Sørger man for ikke at komme i disse Volt-områder kan man bruge batteriet meget længere, helt op til 9000 afledninger (25 år).
da
Hvorfor hyler min inverter?
En inverter har indbygget to slags alarmer, en underspændingsalarm og en overspændingsalarm. Det er den første som er bedst kendt.
Underspændingsalarm
Inverteren trækker strøm fra batteri(er). Batterierne har en spænding som ligger mellem 10V DC og op til 14,2V DC. Batteriet er afladt ved 10V og fuld opladet ved 14,2V. Efterhånden som batteriets strøm bruges falder batteriets spænding. Når batteriet er afladet ligger spændingen på 10V og der er ikke mere strøm at hente fra det.
Invertern har indbygget en alarm som hyler når batteriet ikke har mere strøm. Inverteren hylder med en advarselstone og stopper med at virke. På den måde er man klar over at batteriet skal oplades igen.
Overspændingsalarm
Inverteren kan håndtere en Volt fra batteriet som har et maksimalt punkt. Udsættes inverteren for en Volt som er højere end den Volt som den har specificeret i sin manual, vil den stoppe med at virke og starte en advarsels-alarm. Grunden til dette er at inverterens komponenter kan tage skade af en for høj Volt.
En overspændingsalarm er alvorlig og skal behandles hurtigt eller kan inverteren ødelægges. Flere af sådanne alarmer vil over tid ødelægge inverteren. Et batteri kan heller ikke tåle at blive overopladet og dette vil også tage skade.
Opladningen af batteriet skal ske på en kontrolleret måde. Opladningen skal ske med en solcelle-laderegulator eller med en disideret batteri-oplader, hermed overoplades batteriet ikke. Men har man dette og aligevel starter overspændingsalarmen, kan det skyldes at batterierne er i stykker og skal skiftes.
Slidte batterier kan give over-spændingsalarm
Et slidt og brugt batteri som er ved at gå i stykker kan med opladning give en kortvarig 'Spike' Volt. Dette kortvarige høje Volt kan få den tilsluttede inverter til at gå i overspændingsalarm. Overspændingen kommer 'for det meste' når batteriet er ved at være helt opladet. Denne form for fejl på batteriet er væsentlig at få rettet hurtigt. Ved vedvarende sådanne alarmer kan den tilsluttede inverter og andet elektronk gå i stykker.
da
Hvorfor rasler min LED pære?
En LED pære er opbygget af 12V DC LED og skal dette bruges med 230V vekselstrøm skal der bruges en transformer. Denne transformer ligger inden i LED pæres sokkel og er forbundet med ledninger. Transformeren kan derfor godt rasle rundt indeni LED-pærens sokkel. 

At der kommer raslen fra LED-pære betyder intet, det er blot transformeren som kan bevæge sig rundt indeni LED-pærens sokkel.
da
Kan Inverteren stå et sted med høj luftfugtighed?
En inverter er opbygget af elektriske komponenter og de tåler ikke vand. Lad ikke inverteren stå et sted med høj luftfugtighed og dermed lad den ikke stå et sted med lav temperatur. En lav temeperatur betyder at der hurtigt dannes kondens, og den vil lægge sig inden i inverteren og skabe kortslutning. 

En Inverter tåler en vis luftfugtighed, men den har det bedst i omgivelser uden alt for høj luftfugtighed. Det står beskrevet i Inverterterens manual at luftfugtigheden maksimalt må være 60%. Grunden til dette ligger i at med en høj luftfugtighed dannes der nemt kondens indeni Inverteren. Inverterens indvendige komponenter kan endvidere blive varme ved brug og dette danner kondens ved høj luftfugtighed. 

Derfor er det en dårlig ide at have Inverteren stående i udhuset eller kolonihavehuset om vinteren, de steder vil der gerne kunne blive koldt morgen og aften og dermed vil stedet have en høj luftfugthed.
da
Kan LED lys til 230V AC dæmpes på 230V AC siden?
LED belysning er til lavspænding på mellem 12-24V jævnstrøm. Skal LED belysning kunne køre med 230V AC fra stikkontakten, er der derfor altid monteret en transformer som omdanner AC strøm over til DC strøm med en rigtige DC-Volt. En sådan transformer kan være bygget så den kan håndtere en variabel Volt på 230V AC siden, men langt de fleste af disse transformere kan ikke dette, de vil ikke kunne forstå strømmen hvis den ikke er på 230V AC. Men disse variabel AC-Volt transformere findes, men ikke her på dkvolt.dk. 

En lysdæmper kan her fås til DC-siden, det vil sige, en lysdæmper herfra skal sidde på 12V DC siden, altså efter transformeren og led-belysningen.
da
Kan LED pærer bruges udenfor?
Hvis en LED pære skal kunne bruges udenfor skal den være helt vandtæt og markeret som sådan. Den skal være helt vandtæt for ellers trænger der vand og fugt fra luften ind i den og ødelægger elektronikken inden i pære. 

En almindelig LED pære som ikke er markeret som vandtæt vil hurtigt gå i stykker, hvis den monteres i en udendørs-lampe. 

De typer af LED pærer som er indstøbt i silikone vil være anvendelige også udenfor. Hvis LED pæren har luft i sig, vil den kunne danne kondens og dermed gå i stykker. En pære som sidder udenfor bliver udsat for store temperatus-svingninger og der kan derfor dannes kondens indeni pære.
da
Kan en Halogen transformer bruges med LED?
Har man Halogen belysning og ønsker at skrifte den ud til LED belysning, så er Halogen-transformeren gerne et problem. 

En Halogen-transformer leverer vekselstrøm på mellem 12V to op til 20V, og den spænding vil ikke virke med LED belysningen. Sætter man LED på en Halogen-transformer vil LED belysningen blinke 50 gange i sekundet og det vil i længden blive irriterende.

Skal man skifte en Halogen belysning ud til LED belysning vil det kræve at man ensretter Halogentransformerens strøm fra Vekselstrøm (AC) til Jævnstrøm (DC), og det gøre med en Ensretter. En ensretter vil tage AC til DC og man skal være opmærksom på det antal Ampere som trækkes fra LED-belysnigen, man skal have en ensretter med den rette størrelse (Se udvalget af ensrettere på dkvolt.dk).
da
Kan en laderegulator bruges som spændingsrelæ?
Har man brug for at regulere spændingen på sit batteri, er dette muligt med en laderegulator. Nogle laderegulatorer har indbygget et relæ som kan slå fra og til på bestemte Volt, noget man selv sætter op. 

En laderegulator bør give mulighed for at indstille den maksimale Volt det til sluttede batteri kan tåle. Batterier med en ventil kan tåle en opladning til en højere Volt end batterier uden. Derfor er det vigtigt at laderegulatoren giver mulighed for at man selv kan indstille den maksimale Volt som batteriet kan tåle. 

En laderegulator bør som udgangpunkt give mulighed for at man kan vælge den maksimale spænding som ens batteri kan tåle. Et lukket syrebatteri kan tåle op til 14,2V og et syrebatteri med udluftningskanal kan tåle 14,6V som maksimal spænding. 

Denne laderegulator giver mulighed for at sætte den maksimale spænding som et batteri: 

<link>

På denne laderegulator kan man endvidere indstille den minimale spænding som batteriet må afledes til, hermed kan man sørge for at batteriet ikke aflades for meget. Men det giver også mulighed for at styre relæer tilkoblet til laderegulatorens udgang. 

Man kan hermed styre andre relæer med udgangen af laderegulatorens Volt-styring. Ønsker man at stoppe en inverters fra at trække batteriets Volt for langt ned, kan et relæ tilsluttes laderegulatorens udgang og dermed kan der slukkes for et tilsluttet relæ mellem inverter og batteri. Et sådanne relæ til 12V ses her, det findes også til 24V eller 48V systemer: <link>
da
Kan et Lithium batteri erstatte mit syrebatteri?
Lithium batterier er flere forskellige teknologier, og ønsker man at udskifte sit syrebatteri med en spænding på mellem 10,5 op til 14,2V er Lithium LiFePo4 det man skal kikke efter. 
Et Lithium LiFePo4 batteri på 12V vil skulle bygges af 4 stk. LiFePo4 celler med en spænding på mellem 2,5V op til 3,65V. Har man 4 stk af disse celler sat sammen i serie, får man en spænding på mellem (4 x 2,5V) 10V og en top-spænding på (4 x 3,65V) 14,6V, hvilket er den samme spænding som findes på syrebatteriet. 

Så svaret er at et Lithium LiFePo4 på 12V kan erstatte et almindeligt syrebatteri.
da
Kan jeg belaste inverteren forkert?
Inverteren kan belastes med 2 typer af belastning, en Ohm'sk-belastning og en Induktiv belastning.
Ohm'sk belastning
Denne type belastning svarer til at tænde en brødrister. Det er en strøm som løber gennem en ledning og som sådan er det ledningen som danner belastningen. Denne type af belastning er ikke så hård for inverteren. Inverteren kan klare en størrer belastning af denne type end med den anden type belastning også kaldet en 'Induktiv' belastning.

Induktiv belastning
Belastningen af Inverter ren sinus 3500W afhænger også af type forbrug. En elmotor (el-værktøj) eller kompresser (køleskab) vil kunne have et meget større strømforbrug end hvad som står anført på apparatet, dette da der er tale om en ‘faseforskydning’ af sinus-kurven. Regn da med at skulle bruge en inverter som er dobbelt så stor som det maksimale forbrug.
 Vær også opmærksom på om det skal være 12V eller 24V inverter, med et stort strømforbrug fra inverteren, vil der skulle trækkes mange Ampere op fra batteri(erne). Har man et 3000W forbrug på 230V AC siden, vil dette være et træk af Ampere på: (3000W/230V=13V) hvilket vil betyde at der fra batteriet skal trækkes: 13A*(230V/12V=20A)=260A. Et sådanne træk af Ampere fra et 12V batteri vil kræve meget tykke ledninger fra batteri til inverter, og det vil kræve et meget stort batteri, hvis det skal foregå over længere tid.
da
Kan jeg få en returlabel?
Det er muligt at få tilsendt en returlabel herfra. Vi kan mange gange gøre en forsendelse billigere via den kundekonto som haves hos PostNord. 

For at få en returlabel er det nødvendigt at ringe hertil og aftale hvordan og hvorledes. 

Ring på tlf.: 51911594 så aftaler vi hvordan.
da
Kan jeg placere Inverten under bilens sæde?
En inverter udvikler meget varme, når den transformerer strøm fra jævnstrøm over til en meget høj spænding på vekselstrøm. Denne process udvikler meget varme og den skal kunne afledes til den omkringliggende luft. 

En inverter kan aldrig monters under noget sæde, den skal monteres et sted med masser af frisk luft og med luft uden støv. 

Monteres en Inverter under køretøjets sæde vil kunne udvikle brænd i bilen samt flere andre problemer. 

En Inverter udvikler varme og har monteret blæsere til automatisk nedkøling. Disse blæsere trækker luft ind i Inverteren og har luften støv vil det over tid kunne skabe kortslutninger indeni Inverteren. Endvidere skal Inverterens kabinet kunne afgive varme og må ikke presses ind i snævre rum. 

En god placering vil være hvor Inverteren ikke udsættes for høj luftfugtighed og mindre støv. Derfor er det ikke en rigtig god løsning af placere Inverteren i varerummet på en varebil, her vil den kunne blive udsat for meget høj luftfugtighed.

En god placering af en Inverter i et køretøj vil være et sted med mindre støv og et sted hvor inverterens kabinet kan afgive varme til den omgivende luft.
da
Kan man ændre strømmens spænding?
Ja, det er nemt at ændre strømmens spænding (Volt) enten opad eller nedad, den kan også stabiliseres på et bestemt niveau. 

Forøgelse af Volt kan ske via et 'stepup-modul', sænkelse af Volt kan ske via et 'Stepdown-modul' og en stabil Volt fås med et 'Volt-stabiliserings-modul'.

Når man ændrer jævnstrøms spænding fra en Volt til en anden Volt, bruger man et stepup eller stepdown-modul. Et sådanne modul arbejder med switch-mode og konverterer hermed DC spændings-niveauet fra et til et andet. Dette gøres ved at lagre den tilførte energi midlertidigt og derefter frigive den igen til outputtet, bare med en anden spænding. Opbevaringen kan være i form af enten spoler eller transformatorer, eller en elektrisk kondensatorer. Når man ændrer spændingen på jævnstrøm, enten nedad eller opad, kalder man det stepup eller stepdown. Tager man et af de store solcellepaneler, kan det have en Volt på omkring 37 Volt, og en så høj Volt kan man ikke lade sit 12V batteri med, derfor foretager laderegualatoren en stepdown af Volten, så Volten kommer til at passe til et niveau hvormed batteriet kan oplades, uden det tager skade. Stepup og stepdown bruges også mange andre steder.
Ønsker man at oplade sin mobiltelefon, skal den lades med maksimum 5V, og har man et 12V batteri, så skal Volten ændres fra 12V ned til 5V, her bruger man en stepdown. Disse stepup og stepdown foretages af et modul som er opbygget af noget elektronik, et sådanne modul kaldes for et stepup-modul eller et stepdown-modul. Disse moduler fås i mange forskellige størrelser, det vil sige, forskellige størrelser strøm (Ampere) som de kan håndtere.
da
Min LED pære giver en svag summen fra sig?
En LED pære til 230V AC har indbygget en lille transformer som omformer 230V AC over til 12V DC. Denne transformer kan afgive en svag lyd som kun høres ganske svagt og er helt naturlig for en LED pære. Pæren fejler derfor ikke noget og kan sagtens bruges. 

Transformerens opgave er at omforme 230V AC strøm til 12V jævnstrøm. En sådan transformer kan også godt rasle lidt indeni pæren, dette betyder intet.
da
Sendes der til Sverige, Norge, Grønland og Færørerne?
Der sende kun til Danmark. Grunden er at der lige nu er stor omsætning bare til det Danske marked og med ydereligere lande vil omsætningen og lagerføringen blive meget stører. 

Det er muligt at der engang i fremtiden kan blive salg til andre lande, men lige nu er der nok at gøre bare i Danmark.
da
Skader støv Inverteren?
Støv vil altid over tid kunne ødelægge en Inverter. 

Står Inverteren et sted med meget støv, vil støvet blive suget ind i Inverteren og noget af det vil lægge sig indeni den. Undgå altid at have inverteren stående et sted med støv og andet i luften. 

Når inverteren arbejder startes der en blæser i den. Blæseren trækker luft ind igennem Inverteren for at nedkøle dens indvendige komponenter. Hvis Inverteren er placeret et sted med støv i luften, vil støvet blive suget ind i Inverteren og der lægges sig som et lag indeni den. Dette lag af støv vil over tid kunne blive så tykt at det kan lede strømmen imellem de forskellige komponenter indeni Inverteren og dermed kan der ske en kortslutning, hvilket vil ødelægge Inverteren.
da
Skal jeg altid bruge en solcelle laderegulator?
Solceller producerer kun strøm når de udsættes for lys. Jo mere lys jo mere producerer de. Solcellens Volt stiger med lysmængden og uden sol er deres Volt lavest. Hvis solcellen er tilsluttet et batteri, og solcellens Volt er lavere end batteriets Volt, så vil der løbe strøm fra batteriet til solcellen. 

For at undgå at ovenstående sker, er det nødvendigt at have en laderegulator eller en stopdiode som kun lader strømmen løbe fra solcellen til batteriet. Så svaret er at der altid skal sættes en stopper mellem en solcelle og et batteri. Men dette er ikke tilfældet hvis solcellen er tilkoblet en motor eller andet som jo ikke indeholder spænding og strøm.
da
Spændingsregulering, hvad er det?
Stepup og Stempdown
Det er at ændre en Volt til en anden Volt. Ændringen kan være både op eller ned, og den kan være stabil Volt. Har man en Volt på f.eks. 12V DC og skal bruge 17V DC, kan man sætte en såkaldt 'StepUp' på og dermed få trykket Volt op. Det samme er gældende for nedsættelse af Volt. Her er det et 'StepDown'. 
Konstant spænding
Udover dette kan en Volt også holdes konstant. Har man, for eksempel, et batteri hvor Volt hele tiden bevæger sig op og ned, og man her ønsker at trække en konstant spænding, kan en Volt-stabilisator bruges. Den vil sænke Volten hvis den er for høj og den vil forøge Volten når den er for lav.
da