Er belegningsstein med 5cm. tykkelse kjøresterk?
Jo tynnere belegningssteinen er, jo mer kreves av underlaget.&nbsp;S&aring; lenge grunnarbeidet blir utf&oslash;rt korrekt kan belegningsstein med 5cm tykkelse benyttes p&aring; normalt belastede parkeringsarealer.
no
Er ikke fugen bare er til pynt? Fakta om fugen.
En korrekt utf&oslash;rt fuge sikrer at deler av belastningen p&aring; en belegningsstein overf&oslash;res til de omkringliggende steinene. Denne lastoverf&oslash;ringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger.
M&aring;linger har vist at trykket p&aring; avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler p&aring; selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utf&oslash;rt fuge hvor det ikke er betongkontakt.
Tette belegningen&nbsp;
Regnvann kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi f&oslash;lgende problemer.
Hvis b&aelig;relaget bl&oslash;tes opp mister det en del av sin b&aelig;reevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen.&nbsp;Hvis avrettings- og b&aelig;relaget er mettet av vann kan trafikken for&aring;rsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger p&aring; sikt.&nbsp;N&aring;r mye vann trenger ned i befestelsen, &oslash;kes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.
Rett etter fugefyllingen vil ikke fugen v&aelig;re helt vanntett. Organiske og uorganiske forvitringsprodukter, gummist&oslash;v, oljerester osv. vil med tiden fylle ut alle hulrom i fugematerialet og &oslash;ke tettheten i fugen. Dette kan kalles en &rdquo;naturlig forsegling&rdquo;.
P&aring; trafikkbelastede belegninger vil vibrasjonene fra trafikken og lastoverf&oslash;ringen gjennom fugematerialet bety at fugematerialet komprimeres og oppn&aring;r stor tetthet i l&oslash;pet av kort tid.
Forskjellige m&aring;linger viser at det er stor forskjell p&aring; hvor tette fugene er. Tettheten avhenger blant annet av fugemateriale, alder, vedlikehold og bruk av befestelse.
De vannmengder som trenger ned i riktig utf&oslash;rte fuger p&aring; belegninger med riktig fall er sv&aelig;rt sm&aring;, og erfaringer viser at det ikke gir anledning til problemer.
En leirholdig fugesand gir stor tetthet, men er ikke s&aring; heldig &aring; bruke p&aring; spesielt lyse betongbelegninger, fordi leiren da kan smitte av. Leiren trenger ned i betongens porer og er vanskelig &aring; fjerne.
Det skyldes blant annet at karbonatiseringen i betongen binder leiren fast. Avsmittingene er synlige p&aring; lyse og fargede belegninger. Dessuten kan et stort leireinnhold medf&oslash;re en forminsket kraftoverf&oslash;ring i fugen.
Steinmel inneholder som regel finstoff, og brukes av og til som fugemateriale ved belegningsarbeider. Dette er lett &aring; feie ned i fugene. Det anbefales &aring; sikre at steinmelet har en jevn kornfordeling.
Videre kan kornenes kantete form medvirke til at materialet ikke komprimeres eller pakkes tilstrekkelig godt. Langtidserfaringer med steinmel som fugemateriale er begrenset.
Det kan v&aelig;re lurt &aring; forsegle fugen med et bundet fugemateriale p&aring; plasser og veier der kraftige feie- og sugemaskiner eller fly opererer. Dette kan ogs&aring; gj&oslash;res der man &oslash;nsker en fullstendig tett belegning.
Det finnes forskjellige former for bundne fugematerialer som for eksempel kalkm&oslash;rtel, voksholdig sand, polymerholdig sand, sementbundet sand og lignende. Disse gir en stor tetthet og sammenheng i fugematerialet.
Felles for disse er at de er forholdsvis stive i motsetning til avrettingslag, b&aelig;relag og underbunn som normalt er elastiske. Resultatet er ofte at fugematerialet med tiden krakelerer n&aring;r det benyttes p&aring; arealer med tung trafikk.
Bruken m&aring; derfor frar&aring;des p&aring; slike steder. En &oslash;kt holdbarhet p&aring; slike fuger oppn&aring;s hvis avrettings- og b&aelig;relag ogs&aring; er forholdsvis stive (for eksempel sementbundne).
Sikre m&oslash;nsteret&nbsp;
Fylte fuger holder belegningen p&aring; plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen s&aring;rbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme p&aring; steder der kj&oslash;ret&oslash;y bremser opp, akselererer eller snur.
Manglende eller &oslash;delagt fugemateriale kan for&aring;rsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.
Ta opp formvariasjoner&nbsp;
Ved legging av granittbrostein skal det p&aring; grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger p&aring; opp til 15 mm. Fugene oppst&aring;r stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise m&aring;l, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet n&oslash;dvendig for &aring; kompensere for de sm&aring; variasjonene som oppst&aring;r i steinenes form under fremstillingen.
no
Går leveransene som normalt under Coronakrisen?
Ja alle leveranser g&aring;r som normalt. Vi var sv&aelig;rt tidlig ute med &aring; bidra til &aring; minimere risikoen for smitte p&aring; de ulike lagrene ved &aring; redusere muligheten til &aring; hente selv/bes&oslash;ke lager for &aring; se p&aring; varer. Transport&oslash;rene vi benytter var ogs&aring; proaktive tidlig i starten av epidemien. Derfor kan du handle ditt utemilj&oslash; p&aring; nett trygt hjemme i sofakroken s&aring; leverer vi varene rett hjem uten risiko for deg og dine.
no
Hva bør jeg tenke på ved leggemønster?
Belegningssteinens tykkelse og form har innvirkning p&aring; stabiliteten og levetiden p&aring; belegningen. Hvilken tykkelse p&aring; steinen du skal bruke avhenger av den forventede belastningen p&aring; underlaget. Steinene legges normalt med 50% forbant og med steinens lengde p&aring; tvers av kj&oslash;reretningen.&nbsp;
Forventes det store horisontale belastninger, for eksempel fra bremsing og akselerasjon av store lastebiler og busser (bussholdeplasser, veikryss, snuplasser og lignende), b&oslash;r det brukes l&aring;sende stein. Steinene legges i fiskebeinsm&oslash;nster hvis formen tillater dette.
no
Hva er Larvikitt?
Larvikitt er hele Norges nasjonalstein og et meget popul&aelig;rt produkt som eksporteres over hele verden. Steinsorten finnes hovedsakelig i Larvik i Vestfold og litt inn i Porsgrunn i Telemark og benyttes i fasader, monumenter, benkeplater, fliser mm. Utvinning av larvikitt er den st&oslash;rste n&aelig;ringen i Larvik og betyr mye for regionen.
Larvikittblokka blir benyttet ved mange sj&oslash;prosjekter som molo, brygge, kaifront og kaianlegg. P&aring; land er blokkene ofte brukt som st&oslash;ttemurer ved prosjekter innen vei, bane og i parkanlegg. Larvikittblokka er ogs&aring; brukt i hager som kantstein, hagemur og grunnmur. Her er det er kun fantasien som setter grenser for dette allsidige produktet.
no
Hva er en fuge og hvilken funksjon har den?
En fuge skal tette, overf&oslash;re krefter, sikre mot punktbelastninger/betongkontakt og oppta formvariasjoner. En korrekt konstruert fuge vil kunne overf&oslash;re 1/3-1/2 av den belastningen som p&aring;virker selve steinen. Korrekt utf&oslash;rte fuger mellom belegningsstein og heller har en viktig betydning for betongbelegningens unike evne til &aring; ta opp store trafikkbelastninger. En utilstrekkelig fugekonstruksjon eller d&aring;rlig vedlikehold kan for&aring;rsake store belastninger som gir skjemmende og &oslash;deleggende kantavskalninger, samt forholdsvis store setninger og hjulspor. Betongbelegningens normalt lange levetid kan dermed reduseres vesentlig. I belegningens f&oslash;rste leve&aring;r er det viktig &aring; se etter at fugene er fylte.&nbsp;
Overf&oslash;re belastningerEn korrekt utf&oslash;rt fuge sikrer at deler av belastningen p&aring; en belegningsstein overf&oslash;res til de omkringliggende steinene. Denne lastoverf&oslash;ringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger. M&aring;linger har vist at trykket p&aring; avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler p&aring; selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utf&oslash;rt fuge hvor det ikke er betongkontakt.
Tette belegningen&nbsp;En del av regnvannet kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi tre problemer:
Hvis b&aelig;relaget bl&oslash;tes opp mister det en del av sin b&aelig;reevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen.&nbsp;Hvis avrettings- og b&aelig;relaget er mettet av vann kan trafikken for&aring;rsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger p&aring; sikt.&nbsp;N&aring;r mye vann trenger ned i befestelsen, &oslash;kes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.
Sikre m&oslash;nsteret&nbsp;Fylte fuger holder belegningen p&aring; plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen s&aring;rbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme p&aring; steder der kj&oslash;ret&oslash;y bremser opp, akselererer eller snur. Manglende eller &oslash;delagt fugemateriale kan for&aring;rsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.
Ta opp formvariasjoner&nbsp;Ved legging av granittbrostein skal det p&aring; grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger p&aring; opp til 15 mm. Fugene oppst&aring;r stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise m&aring;l, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet n&oslash;dvendig for &aring; kompensere for de sm&aring; variasjonene som oppst&aring;r i steinenes form under fremstillingen.
no
Hva er et settelag?
Settelaget er underlag for belegningssteinene og har flere form&aring;l.
Det prim&aelig;re form&aring;let er &aring; utjevne mindre ujevnheter som alltid vil v&aelig;re tilstede p&aring; b&aelig;relagets overflate. Utover dette skal det utlikne sm&aring; variasjoner i tykkelsen (normalt + 2,5 mm) som steinene har, og virke som et trykkfordelende lag mellom belegningsstein og b&aelig;relag.
no
Hva er fugens funksjon?
En fuge skal tette, overf&oslash;re krefter, sikre mot punktbelastninger/betongkontakt og oppta formvariasjoner. En korrekt konstruert fuge vil kunne overf&oslash;re 1/3-1/2 av den belastningen som p&aring;virker selve steinen. Korrekt utf&oslash;rte fuger mellom belegningsstein og heller har en viktig betydning for betongbelegningens unike evne til &aring; ta opp store trafikkbelastninger. En utilstrekkelig fugekonstruksjon eller d&aring;rlig vedlikehold kan for&aring;rsake store belastninger som gir skjemmende og &oslash;deleggende kantavskalninger, samt forholdsvis store setninger og hjulspor. Betongbelegningens normalt lange levetid kan dermed reduseres vesentlig. I belegningens f&oslash;rste leve&aring;r er det viktig &aring; se etter at fugene er fylte.&nbsp;
Overf&oslash;re belastningerEn korrekt utf&oslash;rt fuge sikrer at deler av belastningen p&aring; en belegningsstein overf&oslash;res til de omkringliggende steinene. Denne lastoverf&oslash;ringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger. M&aring;linger har vist at trykket p&aring; avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler p&aring; selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utf&oslash;rt fuge hvor det ikke er betongkontakt.
Tette belegningen&nbsp;En del av regnvannet kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi tre problemer:
Hvis b&aelig;relaget bl&oslash;tes opp mister det en del av sin b&aelig;reevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen.&nbsp;Hvis avrettings- og b&aelig;relaget er mettet av vann kan trafikken for&aring;rsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger p&aring; sikt.&nbsp;N&aring;r mye vann trenger ned i befestelsen, &oslash;kes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.
Sikre m&oslash;nsteret&nbsp;Fylte fuger holder belegningen p&aring; plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen s&aring;rbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme p&aring; steder der kj&oslash;ret&oslash;y bremser opp, akselererer eller snur. Manglende eller &oslash;delagt fugemateriale kan for&aring;rsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.
Ta opp formvariasjoner&nbsp;Ved legging av granittbrostein skal det p&aring; grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger p&aring; opp til 15 mm. Fugene oppst&aring;r stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise m&aring;l, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet n&oslash;dvendig for &aring; kompensere for de sm&aring; variasjonene som oppst&aring;r i steinenes form under fremstillingen.
no
Hva er viktig å tenke på ved tilpasning av steinene?
Grunnarbeidet er meget viktig n&aring;r det gjelder belegningsstein. Tenk p&aring; at steinen skal ligge der i mange ti&aring;r uten noen form for vedlikehold. Det gj&oslash;r det enklere &aring; forst&aring; at litt omtanke og n&oslash;yaktighet m&aring; til.&nbsp;Lag en&nbsp;plan over hvordan leggearbeidet skal utf&oslash;res, blant annet for &aring; minske behovet for &aring; tilpasse belegningsstein&nbsp;og dermed h&oslash;yne det estetiske inntrykket.
Avstanden mellom kantsteinene p&aring; en vei b&oslash;r tilsvare et helt antall stein.
I tillegg til at tilpassingsarbeidet minimeres, h&oslash;ynes det estetiske inntrykket ogs&aring; n&aring;r belegningen ikke skjemmes av for mange tilpassede steiner.
Der&nbsp;det er n&oslash;dvendig &aring; bruke tilpassede steiner, skal disse v&aelig;re st&oslash;rre enn 30 % av en hel stein. Tilpassede steiner mot jord skal v&aelig;re minimum 50 % av en hel stein.
Man b&oslash;r unng&aring; &aring; spisse tilpassede steiner. For &aring; kunne oppfylle disse kravene kan det v&aelig;re n&oslash;dvendig &aring; forandre leggem&oslash;nsteret i n&aelig;rheten av tilslutninger eller kanter.
no
Hva slags mørtel skal brukes ved montering av kantstein?
M&oslash;rtel/betong for montering av kantstein
M&oslash;rtel/betong for setting og motst&oslash;tte av kantstein skal minimum ha fasthetsklasse B-35 og knust tilslag 2-8 mm. Spesifiser ved bestilling: Betong for kantsteinst&oslash;ping.
Anbefalt settelag 80-100mm.
no
Hva slags mørtel skal brukes?
Setting av Brostein i m&oslash;rtel:
Settem&oslash;rtel skal tilfredsstille fasthetsklasse B-35 (NS 3420 KDb).&nbsp;
Underlaget m&aring; fuktes f&oslash;r settem&oslash;rtel legges ut. Steiner med grov underside fuktes f&oslash;r setting, og steiner med slett underside slemmes p&aring; undersiden med en blanding av sand og sement i forholdet 1:1.
B&aelig;relaget skal alltid dreneres for &aring; hindre vann- ansamling under belegget. B&aelig;relaget b&oslash;r oppdeles i felter av ca. 6 x 6 m hvor beveg- elsesfuger legges inn. Fugematerialet i b&aelig;relaget kan v&aelig;re sand/- grus. Dette er imidlertid en krevende prosess, og et alternativ er bruk av drenerende asfalt.
Bevegelsesfuger m&aring; ogs&aring; legges mot faste bygningskonstruksjoner, rundt kummer og sluk, men krever spesiell beskrivelse og spesielle fugematerialer for slikt bruk.
Nysatt stein m&aring; ikke tr&aring;kkes p&aring; av fotgjengere f&oslash;r etter 2 d&oslash;gn og m&aring; ikke utsettes for annen trafikk f&oslash;r 14 d&oslash;gn etter setting.Satt areal b&oslash;r tildekkes med plast for &aring; hindre utt&oslash;rking eller utvasking fra regn. Vintermatter eller lignende b&oslash;r benyt- tes for &aring; unng&aring; frost under herdeprosessen.
no
Hva slags mørtel skal jeg bruke?
M&oslash;rtel for murer
Monteringsm&oslash;rtel og fugem&oslash;rtel for muring av m&oslash;rtelmur skal tilfredsstille fasthetsklasse B-35, kloridklasse CI 1,0, og bestandighetsklasse M-60.&nbsp;Fugingen b&oslash;r utf&oslash;res med samme slags m&oslash;rtel samtidig med muringen.
Ved montering av forblendingsmur p&aring; opplag brukes se- mentm&oslash;rtel som bakst&oslash;tte i form av baner eller punkter. For &aring; f&aring; m&oslash;rtelen til &aring; feste p&aring; veggen (&rdquo;f&aring; heng&rdquo;) og f&aring; den mer lettbearbeidet brukes tilsetningsmidler (plastifiseringsmidler). M&oslash;rtelen skal v&aelig;re tregtflytende med en konsistens som gj&oslash;r at den fester og blir hengende.
M&oslash;rtel for drenerende&nbsp;bakmuring/-bakst&oslash;ping:
Sementbundet lettklinker for drenerende bakst&oslash;ping tilberedes med lettklinkerkuler med kornst&oslash;rrelse 4-8 mm. Til en kubikk- meter lettklinker brukes 170 kg sement (volumdeler 1:10). Sementen blandes med vann til en sm&oslash;raktig konsistens og deretter blandes den godt med klinkerkulene. Denne blan- dingen gir, ved rett utf&oslash;relse, en trykkfasthet p&aring; ca 0,6 MPa.
Som alternativ til sementbundet lettklinker kan man bruke sementm&oslash;rtel i blandingsforhold 1:4 med tilslag 4-8 mm.
Slemming:
Sementslemme best&aring;r av sement og vann i volumforhold 1:1 og brukes til &aring; forbedre vedheften mellom m&oslash;rtelen og steinen.Bruk samme sementtype som i settem&oslash;rtelen. Konsistensen skal v&aelig;re halvflytende og slemmen skal brukes senest 2 timer etter blanding.Alle plateprodukter (skifer og massivsteiner med saget overflate) b&oslash;r slemmes f&oslash;r montering.Der det forventes store belastninger (biltrafikk) anbefales &aring; bruke et heftforbedrende lim til slemming.Det er viktig at alle steinmaterialer rengj&oslash;res godt f&oslash;r slemming
no
Hvilke dimensjon har Mini Støttemur Hjørner?
For Mini st&oslash;ttemur med Glatt front har hj&oslash;rneblokkene f&oslash;lgende dimensjoner.
Utvendig Nr 1 &ndash; 29cm x 29cm x 17cm
Utvendig&nbsp;Nr 2 &ndash; 38cm x 38cm x 17cm
Utvendig&nbsp;Nr 3 &ndash; 47cm x 47cm x 17cm
Utvendig&nbsp;Nr 4 &ndash; 32cm x 32cm x 17cm
Innvendig Nr 1 &ndash; 25cm x 25cm x 17cm
Innvendig Nr 2 &ndash; 28cm x 28cm x 17cm
Innvendig Nr 3 &ndash; 31cm x 31cm x 17cm
Innvendig Nr 4 &ndash; 34cm x 34cm x 17cm
nn
Hvilke krav settes det til fugesanden?
Fugesanden m&aring; v&aelig;re av sterkt materiale for &aring; t&aring;le de belastninger den blir utsatt for. For fugebredde fra 2 til 5 mm brukes t&oslash;rket natursand 0 til 2 mm.
For bredere fuger brukes normalt knust materiale 0 til 4 mm. Det er viktig at det skjer en kraftoverf&oslash;ring mellom steinene slik at belastningen&nbsp;fordeles mest mulig.
no
Hvilke tillegg tilkommer vareprisen?
Aaltvedt:&nbsp;Ved plukkvarer av tilbeh&oslash;r til f.eks. Mini St&oslash;ttemur, eller&nbsp;splitting av pall med normal-stein, tilkommer ett stk. gebyr p&aring; 500kr. per bestilling.
Egen transport: 500kr&nbsp;for klargj&oslash;ring og 1x opplasting tilkommer fra alle lager-lokasjoner.&nbsp;

Fra lager Linnestad tilkommer eget tillegg i prisen som fremkommer under utsjekk.
V&aelig;r obs p&aring; at ordner du med din egen transport&oslash;r anser vi bestilling som akseptert mottatt ved avhenting/utlevering.
Frakt tilkommer p&aring; alle varer med mindre det st&aring;r spesifisert p&aring; varen "Fri frakt".
no
Hvilken fraksjon og sammensetning skal settelaget være?
P&aring; omr&aring;der med liten trafikk benyttes normalt sortering 04-08mm. knust stein eller knust grus som settelag, med s&aring; lite finstoff som mulig.
Med finstoff menes her kornst&oslash;rrelse mindre enn 0,063 mm, og med lite finstoff menes mindre enn 6% under 0.063 mm.&nbsp;Sortering 0-11 mm er en anbefalt masse for bruk til settelag p&aring; omr&aring;der som vil bli utsatt for tyngre belastninger. Man kan ogs&aring; benytte knust grus eller knust stein/fjell.
Funksjonskravet til settelaget er imidlertid at det&nbsp;m&aring; v&aelig;re drenerende.
no
Hvor høyt kan en mur bygges?
Maks h&oslash;yde for Aaltvedt&reg; st&oslash;ttemurer er 3 meter med bruk av jordarmeringsnett. Se i tabellen for beregning av av jordarmering her.
Her er det viktig &aring; notere seg at valg av type st&oslash;ttemur, hvordan den skal monteres og sikres, og hvor h&oslash;y den kan bygges, avhenger helt av stedlige forhold. Er du i tvil, s&aring; konsulter med en lokal fagperson.
St&oslash;ttemurer m&aring; i mange tilfeller ogs&aring; byggemeldes / s&oslash;kes om hos kommunen. Sjekk med din kommune hvilke regler som gjelder.
no
Hvor lang leveringstid er det?
Veiledende leveringstid er angitt p&aring; produktinformasjonen i antall virkedager. 1 virkedag= 1 hel arbeidsdag mandag til fredag. Eks. Bestiller du tirsdag f&oslash;r midnatt er f&oslash;rste virkedag onsdag. Bestiller du etter midnatt er f&oslash;rste virkedag torsdag. Det kan oppst&aring; forsinkelser i transporten grunnet forhold vi ikke er herre over.&nbsp;Har du anleggsgartner eller annen utf&oslash;rende med oppstart p&aring; en gitt dato anbefaler vi p&aring; det sterkeste at du bestiller varer for levering minimum uken f&oslash;r planlagt oppstart. Milj&oslash;stein kan under ingen omstendighet belastes&nbsp;&oslash;konomisk for eventuelle forsinkelser i leveransen med mindre dette p&aring; forh&aring;nd er avtalt skriftlig.
Aaltvedt: 3-6 virkedager
Benders:&nbsp;3-6 virkedager
Granitt og Elvestein: 3-7 virkedager.
no
Hvor mange trinn går det på en høydemeter?
Granitt trapperinn er 15cm h&oslash;yt da blir det 6,66 trinn p&aring; en h&oslash;ydemeter. Mange velger &aring; legge f&oslash;rste trinnet i bakkeniv&aring; slik at du f&aring;r et lite plat&aring; foran trappen. Trinnet er 37 cm dypt og man legger med ca 2cm overlapp. Trappetrinn leveres i lengdene 100, 120, 150 og 200cm.
no
Hvor tykt skal settelaget være?
Settelaget&nbsp;skal v&aelig;re 30 mm +/- 10 mm. Minste tykkelsen p&aring; 20 mm er n&oslash;dvendig for &aring; kunne utlikne de sm&aring; ujevnhetene som er i b&aelig;relaget og i de h&oslash;ydeforskjeller som kan v&aelig;re p&aring; steinene.
Maksimal tykkelsen p&aring; 40 mm er n&oslash;dvendig for &aring; minimere spordannelse. Fors&oslash;k viser at spordannelse &oslash;kes vesentlig n&aring;r tykkelsen p&aring; settelaget &oslash;kes. Denne spordannelsen kan derfor reduseres ved &aring; bruke et forholdsvis tynt settelag.
Jevnhet
Jevnhetskravet til overflaten p&aring; belegningssteinen er 10 mm m&aring;lt fra en 3 m rett linjal.
Fordi settelagets tykkelse er begrenset, b&oslash;r overflaten av b&aelig;relaget ogs&aring; oppfylle dette kravet hvis det skal forandres p&aring; b&aelig;relaget.
Det m&aring; ikke brukes tykkere settelag. Det er viktig &aring; unng&aring; store variasjoner i tykkelsen p&aring; settelaget. Dette skyldes at det i dette laget kan oppst&aring; en del deformasjoner og store variasjoner i tykkelsen som gir vesentlige ujevnheter/fordypninger.
no
Hvordan blir varene levert? Kranbil/Truckbil/Distribusjon
Fraktmetoder Aaltvedt:
Leveres som standard p&aring; f&oslash;rste ledige bil med kran eller truck. Ved spesifikke krav til kran eller truck kan dette medf&oslash;re noe lenger leveringstid.
Fraktmetode Benders:
Leveranser fra Benders leveres med Kranbil med mindre det st&aring;r spesifisert levering med Bring/Stykkgods, da losses bestillingen av bil med jekketralle.
Fraktmetode Granitt og Larvikitt:
Leveres som standard p&aring; f&oslash;rste ledige bil med kran eller truck. Ved spesifikke krav til kran eller truck kan dette medf&oslash;re noe lenger leveringstid.
Fraktmetode Elvestein og Hagesingel:
Leveres som standard p&aring; f&oslash;rste ledige bil med kran, truck eller distribusjonsbil med jekketralle. Ved spesifikke krav til kran eller truck kan dette medf&oslash;re noe lenger leveringstid.
Levering med Kranbil:
Kranbil losser av bil innenfor 2-12 meter. Lengden p&aring; l&oslash;ftet avhenger av stedlige forhold og vekt p&aring; pallen. Eks. En pall p&aring; 1500kg l&oslash;ftes av bil innenfor 2-5 meter. Veier pallen 1000kg kan den normalt l&oslash;ftes innenfor 4-10 meter. Jo lettere pallen er jo lenger kan krana l&oslash;fte. Bilen er avhengig av god bredde p&aring; losseplass med stabil grunn med minimum bredde p&aring; ca. 6 meter for &aring; kunne klare maks l&oslash;ftelengde.&nbsp;
Kranbil kan av sikkerhetsmessige &aring;rsaker ikke losse under str&oslash;mkabler eller annet overhengende kabelnett.
Levering med Truckbil:
Truck kan kj&oslash;re p&aring; grus og noe ulendt t&oslash;rt fast terreng. Truck har mulighet til &aring; plassere paller forskjellige steder p&aring; eiendommen innenfor 50 meter.&nbsp;Minimumsbredde for truck= 2,6 meter.&nbsp;

Levering med Distribusjon/Bring/Stykkgods:
Lastebil med lastelem og jekketralle. Losses av bil p&aring; fast underlag. Underlag av grus g&aring;r som regel bra men da f&aring;r vi ikke flyttet p&aring; pallen n&aring;r den er av bil.&nbsp;
no
Hvordan går jeg frem når jeg skal legge belegningsstein?
Ved legging av steinene m&aring; fugebredden v&aelig;re 2-5 mm. Dette eliminerer betongkontakt mellom steinene. Belegningsstein fra&nbsp;Aaltvedt og Benders er produsert med innbygget fugeknast (Ikke Labyrint) s&aring; du enkelt f&aring;r korrekt fugeavstand.&nbsp;Legges belegningsstein med korrekt fuge, vil risikoen for kantavskallinger v&aelig;re&nbsp;fjernet ved at belegningen kan oppta sm&aring; bevegelser uten &aring; ber&oslash;re hverandre. Det vil ogs&aring; v&aelig;re&nbsp;lettere &aring; holde linjene.&nbsp;
F&oslash;r fugene fylles m&aring; man kontrollere om fugeskj&oslash;tene fremst&aring;r tilfredsstillende. Ved &aring; spenne ut en snor gj&oslash;r man det lettere &aring; opprettholde rette linjer.Etter leggingen skal det kontrolleres at overflaten har riktig fall for fjerning av vann, og om lengdeprofilen svarer til den prosjekterte. Steinene skal legges med 10 &ndash; 15 mm overh&oslash;yde, dersom belegningen etter komprimeringen skal ha en overh&oslash;yde p&aring; 5 &ndash; 10 mm ved kumlokk og lignende.
Ujevnheter blir m&aring;lt ved nedstikk fra et 3 meter langt rettholdt som ligger i lengderetning mellom to underst&oslash;ttingspunkter. Overflaten m&aring; maksimalt v&aelig;re 10 mm. Det m&aring;les i lengderetningen mellom 2 underst&oslash;ttingspunkter.&nbsp;Fordi settelagets tykkelse er begrenset, b&oslash;r overflaten av b&aelig;relaget ogs&aring; oppfylle dette kravet, da det ikke er mulig &aring; utligne st&oslash;rre ujevnheter.&nbsp;Hvis overflaten av b&aelig;relaget ikke oppfyller dette kravet, skal b&aelig;relaget endres. Det m&aring; ikke benyttes tykkere settelag.
Leggingen av belegningsstein kan foreg&aring; med h&aring;ndlegging eller maskinlegging/manuelt betjent leggeutstyr.
1.&nbsp;Finavretting av settelaget gj&oslash;res ved hjelp av lirer som legges ut. Som lirer kan man bruke rette bord eller st&aring;lr&oslash;r. Bruk snorer for justering av lirene.
2.&nbsp;Snorer strekkes i den h&oslash;yden det ferdige belegget skal ha. Avstanden mellom lire og snor er lik h&oslash;yden p&aring; steinen. Deretter rettes settelaget etter lirene med en rettholdt. Pass p&aring; fall! Tilbakefyll sporene etter lirene.
3.&nbsp;Start utleggingen fra den lengste siden av plassen. Strekk ut snorer og legg steinene langs snoren. Steinene skal helst legges p&aring; tvers av kj&oslash;reretningen.
4.&nbsp;Kontroll&eacute;r og just&eacute;r steinkanten jevnlig. Bruk brekkjern eller lignende redskap n&aring;r du m&aring; justere ved behov.
5.&nbsp;Ferdig dekke fuges med sand. Fei bort overskuddssand.
6.&nbsp;Til slutt komprimeres dekket med en platevibrator. Etterfyll med fugesand hvis n&oslash;dvendig. Den f&oslash;rste tiden etter at steinen, er lagt er det en fordel at det ligger fugesand p&aring; steinen slik at den renner ned i fugene og fyller godt opp.
7.&nbsp;Etterfylling av fuger b&oslash;r skje den f&oslash;rste tiden etter at dekket er lagt, og fugene b&oslash;r sjekkes og om n&oslash;dvendig etterfylles &aring;ret etter.
no
Hvordan kan jeg be om uforpliktende tilbud?
Det &aring; be oss om uforpliktende tilbud er raskt og enkelt.
1. Legg f&oslash;rst &oslash;nskede&nbsp;produkter i handlekurven.&nbsp;
2. Klikk handlekurv&nbsp;"Utsjekk-Be om tilbud"
3. Legg inn kontaktinformasjon og klikk&nbsp;"Til valg av frakt"&nbsp;
4. Velg &Oslash;nsker tilbud med frakt - Klikk&nbsp;"Neste &gt;&gt;
5.&nbsp;Under betaling velg&nbsp;"&Oslash;nsker uforpliktende tilbud"&nbsp;og klikk&nbsp;"Send inn"
(OBS! Du skal ikke legge inn betalingskort)
no
Hvordan kan jeg fjerne kalkutslag?
Kalkutslag kan forekomme p&aring; nye betongdekker og best&aring;r av kalsiumkarbonat, som dannes av kalsiumhydroksid og kulldioksid ved tilstedev&aelig;relse av vann. Vann i form av regn, kondensvann eller dugg trenger inn i betongens porer og oppl&oslash;ser kalken delvis. Oppl&oslash;sningen g&aring;r opp til betongens overflate der vannet fordamper og etterlater seg et hvitt tungtoppl&oslash;selig kalksl&oslash;r.
Fordi betongens og dermed kalkandelens sammensetning har visse variasjoner, og v&aelig;rforholdene ogs&aring; endrer seg (regn, sn&oslash;, vind, kulde, varme), opptrer fenomenet med vekslende styrke. Kalken nedbrytes langsomt fra betongens overflate og vaskes vekk av regn og andre v&aelig;rp&aring;virkninger i l&oslash;pet av 1-2 &aring;r. N&aring;r utslagene er forsvunnet, kan eller vil denne effekten som regel ikke oppst&aring; p&aring; nytt. Derfor er det ikke n&oslash;dvendig &aring; skifte ut steinene eller ta andre forholdsregler mot utslag.
Kalkutslag skader ikke betongen p&aring; noen m&aring;te, men er en naturlig prosess i betongens herdeforl&oslash;p. Vil man ikke vente 1-2 &aring;r p&aring; at regn fjerner utslagene kan det hjelpe &aring; feie belegningen noen ganger med grov sand. I vanskelige tilfeller kan man b&oslash;rste overflaten med en 10 prosent saltsyreoppl&oslash;sning.
Husk grundig etterskylling med vann. Hvis saltsyre brukes kan steinoverflaten bli noe mer ru og fargen kan forandre seg litt. Noen produsenter foreskriver ogs&aring; andre midler, kontakt leverand&oslash;ren for n&aelig;rmere informasjon.
no
Hvordan kan jeg fjerne ugress i belegningen?
I likhet med rengj&oslash;ring er det bedre &aring; forebygge enn &aring; helbrede. Det er flere tiltak som kan begrense problemet:
Det b&oslash;r lages en god avgrensing opp til eventuell beplanting.Fylte fuger gj&oslash;r det vanskelig for ugresset &aring; etablere seg.God drenering gir forholdsvis t&oslash;rre fuger.Ved &aring; feie belegningen ofte, stresses ugresset.Der hvor det er slitasje eller trafikk vokser det &nbsp;ikke ugress.Det ugresset som vokser opp skal bekjempes s&aring; ofte som mulig s&aring; det ikke utvikler seg og sprer &nbsp;flere fr&oslash;.
Eldre og helt fylte fuger har stor motstand overfor ugress. Den naturlige forseglingen gir en tett og forholdsvis hard overflate i fugene, noe som gj&oslash;r det vanskelig for ugressfr&oslash; &aring; spire. Hvis fugene ikke er helt fylt, samler de ugressfr&oslash; som dermed kan spire i fred mellom steinene. Derfor er det sv&aelig;rt viktig &aring; s&oslash;rge for at fugene til stadighet er fylt med et egnet fugemateriale.
Tidligere ble ugresset normalt bekjempet med en plantegift, men pga. milj&oslash;problemer med spr&oslash;ytegift er kommuner, stat, fylker og private delvis g&aring;tt over til &aring; benytte alternativer til plantegift, hovedsaklig termisk ugressbekjempelse (brenning) og soping/feiing .
Prinsippet i den termiske ugressbekjempelsen er at en gassflamme, infrar&oslash;d str&aring;ling eller damp bringer ugressets temperatur opp til ca. kokepunktet. Cellestrukturer sprenges og roten som fors&oslash;ker &aring; forsyne planten med vann, t&oslash;rker ut og d&oslash;r pga. av den kraftige fordampningen som skjer fra den &oslash;delagte celleveggen.
no
Hvordan skal fugene fylles?
Fugesand feies ned i fugene, og steinene feies helt rene f&oslash;r f&oslash;rste vibrering. Ved vibrering med platevibrator vibreres steinene p&aring; plass slik at man f&aring;r en slett flate.
Ved vibreringen presses litt sand fra settelaget&nbsp;opp i fugene og l&aring;ser steinen
Avhengig av sandtype og vibrering fylles fugene 5-20 mm nedenfra og opp ved vibreringen. Det frar&aring;des derfor &aring; bruke geotekstiler under belegningssteinene.
Det er ofte n&oslash;dvendig &aring; fylle sand i fugene i flere omganger. I fuktig v&aelig;r kan det v&aelig;re n&oslash;dvendig &aring; vanne ned fugematerialet. Men det skal gj&oslash;res med s&aring; sm&aring; mengder vann som mulig for &aring; unng&aring; oppbl&oslash;ting av b&aelig;relaget.
no
Hvordan skal jeg montere en natursteinsmur?
Hvordan skal jeg montere en Granittmur?
Murbygging, spesielt med dimensjoner som krever maskin- h&aring;ndtering, krever meget store arealer til mellomlagring, arb- eidsomr&aring;de for maskiner og maskinoppstillingsplass. Dette m&aring; det tas hensyn til allerede i planleggingsfasen.
Fundamentering:
Enhver mur, stor eller liten, krever god, frostsikker og drenert fundamentering. Fundamentet skal b&aelig;re hele murens vekt, eks- empelvis vil bakketrykket for en 10 m h&oslash;y mur bygget av stor blokk / ekstra stor maskinstein (skifer) v&aelig;re ca. 30 tonn pr. l&oslash;pemeter mur.
P&aring; den annen side vil en ensidig, 1 m h&oslash;y mur bygget av handstein ha et bakketrykk p&aring; ca. 0,8 tonn pr. l&oslash;pemeter mur. Oppf&oslash;ring av murer er i utgangspunktet s&oslash;knadspliktig, er underlagt flere lovver, bl.a. pbl (Plan- og bygningsloven) og TEK10, og skal oppfylle f&oslash;lgende hovedkrav:
Konstruksjon
Sikkerhet ved bruk. Niv&aring;forskjeller som kan utgj&oslash;re fare skal sikres med gjerde e.l. Dette gjelder i eller i n&aelig;rheten av uteoppholdsareal der niv&aring;forskjellen er p&aring; mer enn 0,5 m og der det er hardt underlag.
I utforming og plassering skal man ta hensyn til omgivelser og eksisterende bebyggelse, og s&oslash;rge for god estetisk helhet.
T&oslash;rrmur:
De enkleste t&oslash;rrmurer av bearbeidet granitt leveres med r&aring;splittete sider, de har relativt store kn&oslash;ler p&aring; alle sider, og synlige borehull kan forekomme.
Blokkene produseres med samme h&oslash;yde slik at man f&aring;r gjennomg&aring;ende, horisontale fuger, og stussfugene b&oslash;r monteres relativt tett, men ikke knas. Granittmurer stables med maskin, og det er enkelt &aring; oppn&aring; godt forband.
Ved bearbeiding av de r&aring;splittete sidene fjernes kn&oslash;lene og borehullene, og man f&aring;r det man kaller r&aring;huggete sider. Muren f&aring;r f&oslash;lgelig tettere fuger, og man skal v&aelig;re oppmerksom p&aring; at h&oslash;ye murer vil gi stort flatetrykk i de horisontale fuger, og at det til en viss grad kan oppst&aring; lokal knusing og / eller avskalling langs fugekantene. Dette skyldes kombinasjonen av trykk og sesongavhengige bevegelser i muren.
For god stabilitet kreves store blokker for h&oslash;yere murer
St&oslash;rre blokker monteres vanligvis med noe bredere fuger der mindre steiner kiles inn i de st&oslash;rste sprekkene. Dette gir et pent og rustikt helhetsinntrykk. Kostnaden for montering blir mindre med store fuger enn om steinene skal hugges sammen mer n&oslash;yaktig.
Steinene legges i forband med noe helling innover, og har bearbeidet stuss og ligg slik at de ligger st&oslash;tt mot hverandre. Murens stabilitet blir bedre hvis man bruker store blokker hvor de st&oslash;rste plasseres i bunn.
Murt mur:
M&oslash;rtelen skal v&aelig;re jordfuktig, og skal ligge tilbaketrukket fra visflaten, noe som gir skyggevirkning. Overflaten skal glattes med fugeskje, eller kan b&oslash;rstes med kost for &aring; gi et mer rus- tikt preg.
Vissiden p&aring; ensidige murer av granitt satt i m&oslash;rtel har mange bearbeidingsmuligheter. Manuelt kan siden hugges, noe som gir et rustikt preg. I tillegg kan kantene rundt tilsettes slik at de setter en ramme rundt den huggete overflaten.
Maskinelt kan overflaten flammes eller gradhugges, da f&aring;r man en jevn overflate med ulike grader av ruhet
no
Hvordan skal jeg rengjøre steinen, kan jeg bruke høytrykk?
P&aring; offentlige omr&aring;der brukes det vanligvis feie- og sugemaskiner til rengj&oslash;ring. Hvis disse brukes p&aring; dekker med fuger, som belegningsstein og heller, skal man v&aelig;re oppmerksom p&aring; at det er fare for at maskinene kan fjerne fugematerialet. Derfor b&oslash;r man det f&oslash;rste &aring;ret kj&oslash;re med begrenset sug og trykk p&aring; b&oslash;rstene.
Det skal kontrolleres jevnlig at fugematerialet ikke fjernes. P&aring; plasser og veier vil hellenes og belegningssteinenes farge endres med tiden; organiske og uorganiske urenheter faller ned fra luften, og det legges igjen gummi fra trafikken i overflaten.
Overflaten vil bli en anelse m&oslash;rkere med tiden. Regelmessig rengj&oslash;ring med vann og kost eller h&oslash;ytrykksspyler kombinert med et rengj&oslash;ringsmiddel fjerner de fleste urenheter. Det er bedre &aring; &rdquo;holde det rent&rdquo; i stedet for &aring; &rdquo;gj&oslash;re rent&rdquo;; det vil si jevnlig feie belegningen i stedet for &aring; h&oslash;ytrykkspyle den en gang i &aring;ret.
Ved h&oslash;ytrykkspyling m&aring; man unng&aring; &aring; skade betongen: Man b&oslash;r ha lavt trykk og/eller stor avstand fra dyse til stein. Det er viktig &aring; sikre at betongens overflateruhet ikke &oslash;kes.
Hvis betongens overflateruhet &oslash;kes, blir den mer mottakelig for urenheter. Hvis h&oslash;ytrykksspyler brukes, m&aring; vannstr&aring;leretningen h&oslash;yst ha en vinkel p&aring; 30 grader med overflaten, fordi st&oslash;rre vinkel kan medf&oslash;re at fugesanden virvles opp.
Tyggegummi:&nbsp;Skrapes av, oppbl&oslash;tes evt. med kloroform
Olje:&nbsp;Frisk v&aring;t olje suges opp med t&oslash;rkepapir, sagflis, klut eller andre sugende produkter. Olje som er trykket ned i belegningen, vaskes av med skurepulver, oppvaskmiddel og varmt vann. Forskjellige typer motorrens er ogs&aring; velegnet. Olje skader ikke belegningen.
Treimpregnering:&nbsp;Suges opp med klut eller papir. V&aelig;tes deretter med terpentin og dekkes med klut eller papir.
Maling:&nbsp;Vannbasert v&aring;t maling suges opp med papir eller klut. Vaskes deretter av med vann. V&aring;t maling p&aring; oljebasis suges opp med papir eller klut, og dekkes med sagflis eller annet oljeabsorberende produkt i ett d&oslash;gn. T&oslash;rr maling skrubbes av med skurepulver. Maling som har trengt dypt inn, vaskes av med saltsyre (maks. 10%) eller brennes forsiktig av med bl&aring;selampe.
Rust:&nbsp;Lett rust vaskes av med en 10% oksalsyre. Dyp rust fjernes med en pasta av like deler 15% natriumnitrat og glyserol. Pastaen skal sitte p&aring; 2-3 dager f&oslash;r avskraping og vasking.
OBS! Ikke bruk mosefjerner som inneholder jernoksid.
no
Hvordan skal jeg sette/montere Brostein?
All gatestein skal settes knas, dvs. at steinene skal settes inntil hverandre. Takfallet (tverrfall fra h&oslash;yeste punkt p&aring; midten av gaten) b&oslash;r v&aelig;re minimum 30&permil; p&aring; kj&oslash;rearealer og minimum 20&permil; p&aring; gangarealer.I gater og omr&aring;der med biltrafikk skal steinen settes i for- band i kj&oslash;reretningen, dvs. man skal ikke ha gjennomg&aring;ende fuger i kj&oslash;reretningen.Spesielt i omr&aring;der hvor trafikken endrer kj&oslash;reretning (vrid- ende trafikk) b&oslash;r belegget oppdeles i felter med kraftig mot- hold, f.eks. med kantstein. Denne skal monteres dypt og under settelaget for &aring; motst&aring; de store krefter som opptrer.&nbsp;De sm&aring; formatene av gatestein gir store muligheter til &aring; skape ulike m&oslash;nster som passer til flatenes former. De vanligste set- tem&aring;tene er rett-, bue- og diagonalsetting. M&oslash;nstervirkning
Rettsetting
N&aring;r stein settes i rette rekker, skal det v&aelig;re gjennomg&aring;ende fuger p&aring; tvers av gatel&oslash;pet, mens fugene i lengderetningen skal v&aelig;re forskj&oslash;vet minst en 1/3 av steinens side for &aring; oppn&aring; stabilitet (satt i forband).Det monteres 5-7 rekker om gangen, og etter setting av de f&oslash;rste steiner m&aring;les bredden, og snorer trekkes parallelt i hele bredden og i riktig h&oslash;yde, alternativt benyttes elektroniske instrumenter. Rettholt er ogs&aring; n&oslash;dvendig &aring; bruke.Retningssteiner plasseres ut jevnt fordelt p&aring; kj&oslash;rebane- bredden. De justeres i h&oslash;yde slik at det blir riktig h&oslash;yde og helling p&aring; kj&oslash;rebanen. Deretter fylles rekkene p&aring; med stein.
Buesetting:
N&aring;r stein settes i bue, skal forskyvningen v&aelig;re minst 1/5 av steinens sidekant.Begynn med &aring; dele inn kj&oslash;rebanebredden, eller den flate som skal settes, i et jevnt antall buer som er 1 &ndash; 1,5 m lange. Mot kantsteinene skal det v&aelig;re halvbuer. Plasser en stein p&aring; hver side av kj&oslash;rebanen ved kantst&oslash;tten.Pilh&oslash;yden (buens h&oslash;yde) skal v&aelig;re 1/5 av buens bredde. Legg ut steinene ved buens begynnelse. Sett steinen i bueform med de mindre steinene i begynnelsen og de st&oslash;rre ved slutten av buen. Buene b&oslash;r alltid g&aring; mot fallet.Toppsteinene og endesteinene skal sitte p&aring; rette linjer for at buene ikke skal vandre. Buesetting gir som regel meget godt forband.
Sirkelsetting:
Man begynner med &aring; sette ut sirkelens sentrum og markere h&oslash;yden p&aring; en kjepp. Deretter markeres sirkelens ytterkant og h&oslash;ydesettingen der.F&oslash;rst setter man 4 &rdquo;store&rdquo; steiner i et kryss. S&aring; setter man diagonalt delte steiner i de &aring;pne feltene. Deretter setter man 3 sirkler rundt krysset, disse steinene b&oslash;r v&aelig;re s&aring; sm&aring; som mulig, ca 80 x 80 mm, slik at man f&aring;r smale fuger.N&aring;r dette er&nbsp;gjort, setter man 5 buer og fortsetter til alle buer sitter sam- men i sirkler. Disse buene b&oslash;r v&aelig;re omtrent 55-75 cm lange. N&aring;r man setter sirkler er det viktig at radien p&aring; sirkelen holdes rett hele tiden. Dette gj&oslash;res ved &aring; holde en snor spentfra sentrumspinnen. Snoren holdes strukket og f&aring;r l&oslash;pe fritt rundt sentrumspinnen. H&oslash;yden og hellingen p&aring; sirkelen kon- trolleres kontinuerlig med retteskive fra yttersteinene til kors- steinene ved sentrum.N&aring;r sirkelen er ferdig, tas sentrumspinnen bort og erstattes med en sentrumstein.
no
Hvordan skal kantstein monteres?
Tegn f&oslash;rst opp et enkelt situasjonskart. Tenk n&oslash;ye igjennom hva du har planlagt &aring; anlegge&nbsp;foran&nbsp;kantsteinen, slik at du ikke legger forst&oslash;pen for h&oslash;yt.
Bestem deg for steintype: til private hager anbefales kantstein av granitt, i st&oslash;rrelse 8-20, eller 10x25 om du &oslash;nsker en mer dominerende stein p&aring; st&oslash;rre arealer.
Skift ut massene under kantsteinlinjen i forkant, gjerne 20-30 cm dypt. Sett steinen s&aring; tett som mulig, med ca. 1 mm avstand slik at du unng&aring;r &aring; m&aring;tte spekke fugene med betong (betong forvitrer etter noen &aring;r).
Sett kantsteinen s&aring; langt det lar seg gj&oslash;re langs en snor, deretter retter du inn linjen og legger ut for &ndash; og bakst&oslash;p.Det er viktig &aring; beintr&aring;kke betongen samt forme den med pussebrettt &ndash; overflaten skal v&aelig;re jevn og fin. N&aring;r ferdig, dekk til med plast i ca. tre dager.
Utstyr du beh&oslash;ver til &aring; sette kantstein:Jernstikk av armeringsjern, f. eks. 10-12 mm i ca. 80 cm lengde.Snor, vater, slager, murskje, kappsag (til &aring; dele kantsteinen), trilleb&aring;r og spade
no
Hvorfor er det så vanskelig å komme igjennom på telefon?
Grunnet Corona opplever vi ekstrem p&aring;gang p&aring; telefon noe som har sprengt kapasiteten v&aring;r. Det vil derfor kun v&aelig;re mulig &aring; kontakte oss p&aring; Chat *Se bl&aring; knapp nederst i venstre hj&oslash;rne eller sms til 40042407.
For &aring; f&aring; totalpris med frakt vennligst benytt kontaktskjema eller for raskest svar, be om tilbud rett i nettbutikken. 1. Legg i kurv 2. G&aring; til utsjekk og registrer deg. 3. Under frakt/betaling huk av for "&Oslash;nsker tilbud" og send inn. Du f&aring;r svar p&aring; timen man-s&oslash;n 09-midnatt. P&aring; enkelte produkter vil fraktpris til ditt postnummer fremkomme under utsjekk og da kj&oslash;per du direkte. Mvh. Team-Milj&oslash;stein

OBS!&nbsp;Dersom du under utsjekk kun har&nbsp;alternativ "Hent selv" eller det ikke fremkommer frakt-alternativ leverer vi dessverre ikke til din region.&nbsp;
no
Hvorfor får jeg kun alternativ "Hent selv" under utsjekk?
Det er&nbsp;dessverre ikke alle varer vi kan levere over hele Norge. Dersom du kun f&aring;r opp alternativ "Hent selv" leverer vi ikke direkte til din region.&nbsp;Du kan fortsatt&nbsp;bestille men da m&aring; du selv bestille og organisere egen transport som henter inn fra angitt lager.
no
Hvorfor oppstår forsenkninger/hjulspor?
St&oslash;rre fordypninger og spor kan med tiden oppst&aring; av f&oslash;lgende &aring;rsaker:
Belegningssteinsdekket setter seg p&aring; grunn av et for svakt b&aelig;relagBetongbelegningen utsettes for st&oslash;rre belastninger enn forutsattTrer&oslash;tter l&oslash;fter opp dekketIssvuller l&oslash;fter opp dekket p&aring; grunn av frostfarlig bunnVann som siver inn p&aring; grunn av d&aring;rlige fuger.
St&oslash;rre fordypninger og spor er u&oslash;nsket. Det endrer p&aring; overflatens retthet og utseende og gir sjenerende vannansamlinger etter regnv&aelig;r og isglatte omr&aring;der om vinteren.&nbsp;Ved kumlokk o.l. oppst&aring;r det ofte fordypninger pga. for d&aring;rlig, eller manglende overh&oslash;yde ved leggingen. Oppretting av dette er lett. Utvikling av fordypninger og spor vil akselerere n&aring;r det f&oslash;rst kommer vann i dem. Dette skyldes at en del av dette vannet vil sive ned gjennom fugene og svekke settelaget og b&aelig;relaget slik at fordypningen eller sporene blir st&oslash;rre hvis dekket belastes. Fordypninger og sporkj&oslash;ringer utbedres ved &aring; ta hellene eller belegningssteinene opp og justere b&aelig;relag og/eller settelaget og eventuelt fjerne trer&oslash;tter.
Vedlikehold av fuger, kanter og reparasjoner
Intakte fuger og kantsikring er en forutsetning for en lang levetid av dekker av belegningsstein. Dette stiller selvf&oslash;lgelig krav til selve utf&oslash;relsen, men det er ogs&aring; n&oslash;dvendig med et visst vedlikehold av fugene og eventuell reparasjon av kantsikringen, hvis den skades.
Etterfylling av fugerP&aring; plasser, veier og innkj&oslash;rsler med trafikkbelastning er det viktig at fugene er helt fylte med en velgradert sand.&nbsp;
P&aring; plasser der det brukes feie- og sugemaskiner ved rengj&oslash;ring, skal det kontrolleres at maskinen ikke suger opp fugematerialet. &nbsp;Spesielt det f&oslash;rste &aring;ret b&oslash;r det kj&oslash;res med begrenset sug og trykk p&aring; b&oslash;rstene. Det skal jevnlig kontrolleres at fugematerialet ikke fjernes. Deretter er fugene som regel rimelig forseglet og kan klare et st&oslash;rre sug fra feie- og sugemaskinene. P&aring; terrasser og liknende kan etterskylling av fugene med strandsand friske opp dekket. Spesielt for steiner med sl&aring;tte kanter kan vinterens regn og sn&oslash; ha fjernet litt av fugematerialet.
Sikring av kanterHvis kj&oslash;ret&oslash;y kommer tett inn til kanten av en belegningsoverflate, som ikke er sikret tilstrekkelig med kantstein, betong eller stabilt grus, kan lasten p&aring; kj&oslash;ret&oslash;yet for&aring;rsake at steinene flytter seg. Dette ser ikke pent ut og dekkets b&aelig;reevne blir betydelig redusert. Den manglende b&aelig;reevnen kan for&aring;rsake setninger. Det er derfor viktig &aring; reetablere kanten raskt etter en skade og eventuelt forsterke denne. Foreg&aring;r vanningen av en vei eller plass utover kanten av dekket er det viktig &aring; s&oslash;rge for at rabatten ikke &rdquo;vokser&rdquo; over dekket. Sand, grus og ugress medf&oslash;rer at rabatten blir h&oslash;yere, og vannavstr&oslash;mningen fra belegningssteinsdekket hindres. En korrekt kantsikring virker slik at steinene ikke sklir ut og b&aelig;reevnen ved kanten bevares.
no
Kan jeg bruke Vibroplate oppå steinen når den er lagt?
Ja det b&aring;de kan og skal du gj&oslash;re. N&aring;r du kj&oslash;rer over med Platevibrator, ogs&aring; kalt&nbsp;Hoppetusse,&nbsp;blir fugesanden ristet og komprimert godt ned i fugene. Settelaget vil under komprimering ogs&aring; trekke noen millimeter opp i fugen og steinen vil l&aring;se seg til underlaget.
Bruker du grovere settelag enn fraksjon 0/5 eller 0/8 vil belegningssteinen ikke sette seg i settelaget, og fugesanden vil bare renne tvert i mellom fugene.
no
Kan jeg bruke mosefjerner på betongprodukter?
V&aelig;r varsom ved bruk av mosefjerner, mange av produktene i markedet inneholder jern og vil medf&oslash;re rust p&aring; belegget. Alge- og mosefjerner uten jern vil fungere.&nbsp;&nbsp;
no
Kan jeg bruke salt for å fjerne is på dekket?
Salting kan ha en nedbrytende virkning p&aring; betongen og milj&oslash;et. Sn&oslash;belagte betongdekker b&oslash;r feies rene og gruses.
Eventuell is fjernes ved salting. Ved korrekt dosering av saltmengden vil saltingen selv gjennom mange vintre ha ubetydelig innflytelse p&aring; levetiden p&aring; dekket.
Bruk alltid natriumklorid (NaCl), "kj&oslash;kkensalt". Ved spredning av en saltoppl&oslash;sning (1 del salt oppl&oslash;st i 4 deler vann) med egnet doseringsutstyr kan man komme ned p&aring; meget lave doseringsmengder av salt: 2,5 - 4,5 gram t&oslash;rrstoff pr m2 mot is og frost.
En kg salt rekker da til ca 300 m fortau. Minimering av saltforbruket krever innsikt i de forskjellige spredningsmetodene.
Private husstander og mindre firmaer som sprer selv, kan begrense forbruket ved &aring; bruke en v&aelig;skeoppl&oslash;sning og for eksempel en vannkanne med spreder.
Anbefalt forbruk er 14-12 gram t&oslash;rrstoff pr m2. Dette er en mye mindre mengde enn n&aring;r man sprer h&aring;ndfuller av salt ut p&aring; belegningen.
no
Kan jeg hente selv eller komme å se på produktene nå som det er Corona pandemi?
Vi har en sv&aelig;rt begrenset mulighet til &aring; hente selv p&aring; alle v&aring;re lagre i den perioden vi er inne i n&aring;. Det er heller ingen som f&aring;r lov til &aring; komme p&aring; bes&oslash;k for &aring; se p&aring; produkter. Flere av de ansatte hos v&aring;re grossister er i risikogruppen s&aring; her gjelder det &aring; minimere kontakt med mennesker utenfra.&nbsp;
no
Kan varer fra Benders, Aaltvedt, Granitt og Elvestein samkjøres?
Nei dessverre. Varene blir levert fra ulike lagerlokasjoner og kan derfor ikke leveres p&aring; samme bil.
Aaltvedt blir levert fra Skien/Telemark, Benders fra Sandefjord og Granli/Kongsvinger, Granitt fra Drammen/Sandvika og Elvestein+Hagesingel fra Mysen/&Oslash;stfold. Har du lagt produkter fra ulike grossistlager i kurven og du ber om tilbud med frakt, sender vi ett tilbud med totalpris p&aring; hver leveranse.
no
Kan varer returneres om vi har kjøpt for mye?
Vi tar dessverre ikke varer i retur. Vi selger produkter rett fra grossistlager derfor er ikke dette praktisk gjennomf&oslash;rbart.&nbsp;
De fleste av produktene v&aring;re er lett omsettelige, vi anbefaler derfor &aring; legge ut restvarer p&aring; v&aring;r "Kj&oslash;p/Salg" side p&aring; Facebook&nbsp;klikk her&nbsp;for &aring; legge inn annonse
no
Mini støttemur: Hvor mange Kurveblokker går det på 90°?
Det g&aring;r med ca 10 blokker til en 90&deg; kurve. Blokkenes lengde i front er 25 cm. N&aring;r du bruker kurveblokker vil ikke fugene flukte og du m&aring; kanskje sette inn en halvblokk i skiftet. Fugene m&aring; her justeres inn igjen f&oslash;r rette partier av muren.&nbsp;
Det er viktig &aring; ikke sette blokkene helt inntil hverandre i de f&oslash;rste skiftene da muren heller innover og vil gi en krappere kurve i skiftene oppover.
no
Må jeg bruke Jordarmeringsnett/Geonett?
Som hovedregel, skal du alltid bruke Jordarmeringsnett ogs&aring; kalt Geonett p&aring; murer over 60cm.&nbsp;
Dersom du ikke bruker Geonett vil du f&aring; en pyntemur/hagemur og ikke St&oslash;ttemur.
Murblokkene har i seg selv ingen st&oslash;tte for de horisontale og vertikale krefter som trykker p&aring; muren. Dette gjelder alle typer St&oslash;ttemurblokker og uansett hvilken produsent du velger. En St&oslash;ttemur= Kombinasjonen av St&oslash;ttemurblokker+Bakfylling med komprimerte drenerende masser+Geonett.
Geonettet lager enkelt forklart en lagvis sandwich mellom bakfylling og blokkene som binder det hele sammen til en sterk st&oslash;ttemur. Veiledningene til Aaltvedt klikk her og Benders (se veiledning p&aring; produktsiden) er kun veiledende og ingen fasit. Omfanget av hvor mye Geonett du skal bruke og type, kommer helt an p&aring; de stedlige forhold.

Velger du &aring; ikke bruke Geonett gj&oslash;res dette p&aring; eget ansvar og risiko.
no
Må jeg grave ut all eksisterende masse nå jeg skal legge stein?
Nei, men det er viktig &aring; sjekke om det er tilstrekkelig med pukk, ca 10-12 cm, for s&aring; &aring; rette av med&nbsp;settesand 40-50mm. som komprimeres ned til ca 30mm.
Settelaget skal ikke v&aelig;re for hardt, og ikke for l&oslash;st komprimert. Komprimeres settelaget for hardt blir det vanskelig&nbsp;&aring; justere belegningssteinen, og komprimeres det for l&oslash;st kan du f&aring; problemer med ujevnt dekke og setningsskader.
no
Må jeg tenke på hvor overflatevannet ender opp?
Av hensyn til b&aring;de de kj&oslash;rende og de g&aring;endes sikkerhet og komfort, er det n&oslash;dvendig &aring; etablere et tilstrekkelig stort fall p&aring; veien eller plassen, som skal gi en effektiv fjerning av vann fra overflaten. Hvis vannet blir liggende, inneb&aelig;rer dette en risiko for vannplaning og glatte/isete omr&aring;der p&aring; vinteren.
Det&nbsp;b&oslash;r brukes et tverrfall p&aring; 20 &permil; for fortau og 25 &permil; for veier. P&aring; plasser skal det fors&oslash;kes &aring; n&aring; et fall p&aring; 20 &permil;. Dette er vanligvis nok til at det ikke samles vann p&aring; overflaten, ogs&aring; hvis det oppst&aring;r fordypninger og spordannelse.
Det beste resultatet p&aring; plasser er n&aring;r det velges linjefjerning av vannet i stedet for punktfjerning. Punktfjerning gj&oslash;r det vanskelig &aring; utf&oslash;re de forskjellige lagene riktig, og kj&oslash;rekomforten p&aring;virkes kraftig av skarpe knekk ved delelinjer.
Vanligvis er det 2 muligheter for &aring; fjerne vann fra plasser: Linjefjerning og punktfjerning. Linjefjerning gir ofte det beste resultatet.
Videre skal selve veien dreneres. Dette oppn&aring;s vanligvis ved &aring; anlegge veggr&oslash;ftene med en dybde som er minst 0,3 m lavere enn overflatekanten, eller ved &aring; legge r&oslash;r i rabattomr&aring;det langs begge veikanter. Dessuten skal overflaten ha et fall p&aring; 25 &ndash; 40 &permil;. Avhengig av blant annet bunnens permeabilitet kan det ogs&aring; v&aelig;re n&oslash;dvendig &aring; legge et bunnsikringslag nederst i veiunderlaget.
Dette vil drenere de overliggende lagene og virke kapillaritetsbrytende, slik at det ikke trenger vann opp i b&aelig;relaget fra bunnen. I tettbebyggelse kan det vanligvis unnlates &aring; legge r&oslash;r &ndash; dette skyldes blant annet at overflaten er veldig tett.
Det er viktig &aring; unng&aring; at et b&aelig;relag blir mettet av vann. Hvis s&aring; skjer, reduseres lagets b&aelig;reevne vesentlig med setninger og spordannelse. Riktig fuging og vedlikehold av fugene er en forutsetning for tilstrekkelig tetthet i belegningssteinslaget. En stor del av de skadene som oppst&aring;r p&aring; veier, skyldes vann i underlaget. Ofte p&aring; grunn av galt fugemateriale eller ikke fylte fuger.
no