Er ikke fugen bare er til pynt? Fakta om fugen.
En korrekt utf&oslash;rt fuge sikrer at deler av belastningen p&aring; en belegningsstein overf&oslash;res til de omkringliggende steinene. Denne lastoverf&oslash;ringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger.
M&aring;linger har vist at trykket p&aring; avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler p&aring; selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utf&oslash;rt fuge hvor det ikke er betongkontakt.
Tette belegningen&nbsp;
Regnvann kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi f&oslash;lgende problemer.
Hvis b&aelig;relaget bl&oslash;tes opp mister det en del av sin b&aelig;reevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen.&nbsp;Hvis avrettings- og b&aelig;relaget er mettet av vann kan trafikken for&aring;rsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger p&aring; sikt.&nbsp;N&aring;r mye vann trenger ned i befestelsen, &oslash;kes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.
Rett etter fugefyllingen vil ikke fugen v&aelig;re helt vanntett. Organiske og uorganiske forvitringsprodukter, gummist&oslash;v, oljerester osv. vil med tiden fylle ut alle hulrom i fugematerialet og &oslash;ke tettheten i fugen. Dette kan kalles en &rdquo;naturlig forsegling&rdquo;.
P&aring; trafikkbelastede belegninger vil vibrasjonene fra trafikken og lastoverf&oslash;ringen gjennom fugematerialet bety at fugematerialet komprimeres og oppn&aring;r stor tetthet i l&oslash;pet av kort tid.
Forskjellige m&aring;linger viser at det er stor forskjell p&aring; hvor tette fugene er. Tettheten avhenger blant annet av fugemateriale, alder, vedlikehold og bruk av befestelse.
De vannmengder som trenger ned i riktig utf&oslash;rte fuger p&aring; belegninger med riktig fall er sv&aelig;rt sm&aring;, og erfaringer viser at det ikke gir anledning til problemer.
En leirholdig fugesand gir stor tetthet, men er ikke s&aring; heldig &aring; bruke p&aring; spesielt lyse betongbelegninger, fordi leiren da kan smitte av. Leiren trenger ned i betongens porer og er vanskelig &aring; fjerne.
Det skyldes blant annet at karbonatiseringen i betongen binder leiren fast. Avsmittingene er synlige p&aring; lyse og fargede belegninger. Dessuten kan et stort leireinnhold medf&oslash;re en forminsket kraftoverf&oslash;ring i fugen.
Steinmel inneholder som regel finstoff, og brukes av og til som fugemateriale ved belegningsarbeider. Dette er lett &aring; feie ned i fugene. Det anbefales &aring; sikre at steinmelet har en jevn kornfordeling.
Videre kan kornenes kantete form medvirke til at materialet ikke komprimeres eller pakkes tilstrekkelig godt. Langtidserfaringer med steinmel som fugemateriale er begrenset.
Det kan v&aelig;re lurt &aring; forsegle fugen med et bundet fugemateriale p&aring; plasser og veier der kraftige feie- og sugemaskiner eller fly opererer. Dette kan ogs&aring; gj&oslash;res der man &oslash;nsker en fullstendig tett belegning.
Det finnes forskjellige former for bundne fugematerialer som for eksempel kalkm&oslash;rtel, voksholdig sand, polymerholdig sand, sementbundet sand og lignende. Disse gir en stor tetthet og sammenheng i fugematerialet.
Felles for disse er at de er forholdsvis stive i motsetning til avrettingslag, b&aelig;relag og underbunn som normalt er elastiske. Resultatet er ofte at fugematerialet med tiden krakelerer n&aring;r det benyttes p&aring; arealer med tung trafikk.
Bruken m&aring; derfor frar&aring;des p&aring; slike steder. En &oslash;kt holdbarhet p&aring; slike fuger oppn&aring;s hvis avrettings- og b&aelig;relag ogs&aring; er forholdsvis stive (for eksempel sementbundne).
Sikre m&oslash;nsteret&nbsp;
Fylte fuger holder belegningen p&aring; plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen s&aring;rbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme p&aring; steder der kj&oslash;ret&oslash;y bremser opp, akselererer eller snur.
Manglende eller &oslash;delagt fugemateriale kan for&aring;rsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.
Ta opp formvariasjoner&nbsp;
Ved legging av granittbrostein skal det p&aring; grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger p&aring; opp til 15 mm. Fugene oppst&aring;r stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise m&aring;l, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet n&oslash;dvendig for &aring; kompensere for de sm&aring; variasjonene som oppst&aring;r i steinenes form under fremstillingen.