Co Je To Karyofylen?
Co je to karyofylen?
Karyofylen patř&iacute; do skupiny konopn&yacute;ch konstituentů, kter&eacute; naz&yacute;v&aacute;me terpeny. Specificky se jedn&aacute; o seskviterpen, jelikož ve sv&eacute; struktuře obsahuje tři isoprenov&eacute; jednotky. Jelikož se jedn&aacute; o jeden z nejv&iacute;ce obsažen&yacute;ch terpenů v konop&iacute;, můžeme karyofylen nal&eacute;zt ve velk&eacute;m množstv&iacute; v mnoh&yacute;ch odrůd&aacute;ch. Je ceněn pro svou unik&aacute;tn&iacute; chuť a aroma a tak&eacute; pro potencion&aacute;ln&iacute; terapeutick&eacute; &uacute;činky.
Na rozd&iacute;l od jin&yacute;ch terpenů, karyofylen funguje i jako kanabinoid, podobně jako CBD. Jeho unik&aacute;tn&iacute; struktura mu umožňuje se nav&aacute;zat na receptor CB2 v endokanabinoidn&iacute;m syst&eacute;mu. Pojďme se nyn&iacute; pod&iacute;vat detailněji na tuto sloučeninu a jej&iacute; medicin&aacute;ln&iacute; potenci&aacute;l.
Aroma
Karyofylen produkuje aroma připom&iacute;naj&iacute;c&iacute; pepř, kořen&iacute; a hřeb&iacute;ček. Kvůli jeho relativně vysok&eacute;mu množstv&iacute; v konop&iacute; tak propůjčuje svou vůni řadě konopn&yacute;ch odrůd.
Tak&eacute; jej můžeme nal&eacute;zt v
Karyofylen lze nal&eacute;zt i jinde v př&iacute;rodě. Tato molekula stoj&iacute; za zn&aacute;m&yacute;mi zemit&yacute;mi vůněmi čern&eacute;ho pepře, bazalky, chmelu, skořice a oregana. Vědci označili karyofylen za "diet&aacute;rn&iacute; kanabinoid", jelikož je obsažen v mnoh&yacute;ch bylink&aacute;ch a kořen&iacute;ch, kter&eacute; se využ&iacute;vaj&iacute; v kuchyni. Zaj&iacute;mav&eacute; je, že karyofylen umožňuje str&aacute;vn&iacute;kům modulaci endokanabinoidn&iacute;ho syst&eacute;mu prostřednictv&iacute;m j&iacute;dla, ve kter&eacute;m je obsažen. Až věda odhal&iacute; v&iacute;ce informac&iacute; o t&eacute;to sloučenině, tak jej&iacute; popularita jistě stoupne.

Možn&eacute; &uacute;činky
Vědci detailně studovali karyofylen a i přes nedostatek klinick&yacute;ch testů, studie na zv&iacute;řatech demonstrovali jeho &scaron;irok&yacute; medicin&aacute;ln&iacute; potenci&aacute;l. Karyofylen navozuje sv&eacute; &uacute;činky prostřednictv&iacute;m endokanabinoidn&iacute;ho syst&eacute;mu a tak&eacute; pomoc&iacute; dal&scaron;&iacute;ch mechanismů. Prozat&iacute;m studie identifikovaly n&aacute;sleduj&iacute;c&iacute; vlastnosti:
&bull; Antioxidačn&iacute; vlastnosti&bull; Neuroprotektivn&iacute; vlastnosti&bull; Antimikrobi&aacute;ln&iacute; vlastnosti&bull; Gastroprotektivn&iacute; vlastnosti&bull; Antikonvulzivn&iacute; vlastnosti&bull; Může sn&iacute;žit z&aacute;nět&bull; Může sn&iacute;žit bolest&bull; Může pomoci s l&eacute;čbou alkoholismu
Podpůrn&yacute; v&yacute;zkum
I když tyto &uacute;činky zněj&iacute; slibně, zat&iacute;m nebyly potvrzeny i u lid&iacute;. Nicm&eacute;ně studie vypracovan&eacute; na buňk&aacute;ch a zv&iacute;řatech n&aacute;m poskytly nějakou představu o tom, jak by karyofylen mohl b&yacute;t prospě&scaron;n&yacute; i pro lidi.
Karyofylen může b&yacute;t kl&iacute;čem k budouc&iacute;m l&eacute;čb&aacute;m &uacute;zkosti a deprese. Zat&iacute;m se zd&aacute;, že &uacute;činně tato onemocněn&iacute; l&eacute;č&iacute; u hlodavců. Studie vypracovan&aacute; na zv&iacute;řatech, kter&aacute; byla publikovan&aacute; v časopise Physiology &amp; Behavior&nbsp;zjistila, že karyofylen navozuje behavior&aacute;ln&iacute; změny relevantn&iacute; k &uacute;zkosti a depresi u my&scaron;&iacute;. Tito hlodavci byli vystaveni řadě testů, kter&eacute; měřily jejich ment&aacute;ln&iacute; rozpoložen&iacute;, &uacute;zkost a depresi.
Vědci zjistili, že pod&aacute;n&iacute; karyofylenu zm&iacute;rnilo &uacute;zkost, depresi a kompulzivn&iacute; chov&aacute;n&iacute;. Autoři t&eacute;to studie připisuj&iacute; tyto &uacute;činky schopnosti nav&aacute;zat se na receptory CB2, jenž jsou spjaty s &uacute;zkost&iacute; a depres&iacute;. Tyto v&yacute;sledky byly potvrzeny tehdy, když vědci podali my&scaron;&iacute;m l&aacute;tku, kter&aacute; blokuje receptory CB2. Jakmile do&scaron;lo k blokaci těchto receptorů, karyofylen již nenavozoval stejn&eacute; &uacute;činky.
Zaj&iacute;mav&eacute; je, že karyofylen by mohl pomoci se z&aacute;vislost&iacute; na alkoholu. Tato porucha je často zakořeněna v dopaminov&eacute;m syst&eacute;mu hodnot. V&yacute;zkum, kter&yacute; byl publikov&aacute;n v časopise Pharmacology Biochemistry and Behavior&nbsp;tvrd&iacute;, že receptory CB2 by mohly hr&aacute;t důležitou roli při odměňov&aacute;n&iacute; se alkoholem.
V jejich studii se vědci nejprve pokusili otestovat &uacute;činky karyofylenu na už&iacute;v&aacute;n&iacute; alkoholu u my&scaron;&iacute;. Vědci umožnili my&scaron;&iacute;m p&iacute;t ze dvou lahv&iacute;. Jedna obsahovala alkohol a druh&aacute; vodu. Vědci postupně zvy&scaron;ovali s&iacute;lu alkoholu. Po obdržen&iacute; injekc&iacute; s karyofylenem my&scaron;i dobrovolně sn&iacute;žili svůj př&iacute;jem alkoholu. Jakmile vědci podali my&scaron;&iacute;m blok&aacute;tory receptorů CB2, my&scaron;i opět začaly p&iacute;t. V&yacute;zkumn&iacute;ci uvedli, že receptorov&yacute; syst&eacute;m CB2 by mohl hr&aacute;t roli při z&aacute;vislosti na alkoholu a mohl by b&yacute;t v budoucnu využit pro l&eacute;čbu alkoholismu.
Karyofylen a jeho afinita k receptoru CB2 by tak&eacute; mohla pomoci se sn&iacute;žen&iacute;m z&aacute;nětu a neuropatick&eacute; bolesti. Několik studi&iacute; naznačuje, že receptor CB2 je zodpovědn&yacute; za modulaci obou stavů. Studie z roku 2014, kter&aacute; byla publikovan&aacute; v časopise European Neuropsychopharmacology, testovala karyofylen a jeho potenci&aacute;ln&iacute; proti-z&aacute;nětliv&eacute; a analgetick&eacute; &uacute;činky na my&scaron;&iacute;ch. Vědci zjistili, že tento diet&aacute;rn&iacute; kanabinoid byl schopn&yacute; sn&iacute;žit pozdn&iacute; z&aacute;nět d&iacute;ky jeho interakci s receptorem CB2.
Nicm&eacute;ně karyofylen nevykazoval ž&aacute;dn&eacute; &uacute;činky na brzk&yacute; z&aacute;nět. Co se t&yacute;če neuropatick&eacute; bolesti, karyofylen byl schopn&yacute; sn&iacute;žit teplotu, kter&aacute; byla způsoben&aacute; z&aacute;nětem v m&iacute;&scaron;e. Vědci svou studii uzavřeli tvrzen&iacute;m, že tyto v&yacute;sledky naznačuj&iacute;, že diet&aacute;rn&iacute; faktory mohou hr&aacute;t důležitou roli v modulaci těchto onemocněn&iacute;.
Zd&aacute; se, že karyofylen tak&eacute; snižuje z&aacute;važnost z&aacute;chvatů. Studie publikovan&aacute; v časopise Epilepsy &amp; Behavior uk&aacute;zala, jak "antikonvulzantn&iacute;" d&aacute;vka karyofylenu byla schopn&aacute; sn&iacute;žit z&aacute;važnost z&aacute;chvatu u my&scaron;&iacute;. Vědci naznačuj&iacute;, že tento terpen by měl b&yacute;t souč&aacute;st&iacute; dal&scaron;&iacute;ch studi&iacute;, kter&eacute; se soustřed&iacute; na v&yacute;zkum nov&yacute;ch, antikonvulsivn&iacute;ch l&eacute;čiv.