Edellytetäänkö 14.5. jälkeen ulkomaisille kausityöntekijöille karanteeni?
Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle, joka on EU-maan kansalainen 14 vuorokauden omaehtoista karanteenia vastaavat olosuhteet (intermin.fi) Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle, joka on kolmannen maan kansalainen 14 vuorokauden karanteeninomaisten olosuhteiden järjestämisestä säilyy MMM ohjeiden mukaisesti. Ohje alkutuotannon kausityöntekijöiden karanteenissa oloa varten
fi
Entä kotimaassa olevat työttömät/lomautetut/opiskelijat, miten heidän työpanostaan voi hyödyntää?
Ulkomailta tulee vain pieni osa tarvittavasta työvoimasta, myös kotimaista työvoimaa tullaan tarvitsemaan paljon. Hallitus selvittää ja valmistelee myös kotimaassa olevan työvoiman saatavuuteen tähtääviä toimia. Erilaiset rekrytointialustat avustavat työntekijöiden ja työnantajien kohtaamisessa, maatilojen sekä metsätalouden kausityönantajat ja työntekijät voivat hyödyntää esimerkiksi sivustoa töitäsuomesta.fi tai maatilalle.fi Luonnonvara-alan opiskelijat voivat kerryttää opintopisteitä tekemällä kausitöitä, lisätietoja maa- ja metsätalousministeriön ja työvoima- ja elinkeinoministeriön tiedotteesta
fi
Jos ensimmäisellä oleskeluluvalla Suomessa oleva ulkomaalainen työntekijä lomautetaan koronan vuoksi, miten lomautus vaikuttaa jatkolupaa ajatellen?
Lupa pysyy voimassa lomautuksen ajan. Jos työntekijä hakee jatkolupaa, sen myöntämisen edellytys on, että toimeentulo on ollut turvattu edellisen luvan aikana. Tietoa lomautuksen aikana työskentelystä ja työttömyyskorvauksista löydät Kelan ja TE-toimiston sivuilta. Lisätietoa Maahanmuuttoviraston korona-sivulla
fi
Jos oleskeluluvan tai viisumin hakija peruuttaa hakemuksen, palautetaanko hakemuksen käsittelymaksu?
Tämänhetkinen lainsäädäntö ei mahdollista hakemuksen käsittelymaksun palauttamista.
fi
Joudunko karanteeniin Suomeen tultuani?
Koronaepidemian leviämisen ehkäisemiseksi sisäministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat yhdessä valmistelleet seuraavan ohjeistuksen ja suosittelevat: Maahan saapuvan henkilön on syytä 14 vrk ajan rajoittaa tarpeettomia lähikontakteja ja noudattaa omaehtoista karanteenia. Omaehtoisessa karanteenissa liikkuminen rajoittuu vain työpaikan ja asuinpaikan välille sekä muuhun välttämättömään liikkumiseen. Sosiaali- ja terveydenhuollon työtehtäviin tulevan on syytä sopia työnantajan kanssa mahdollisista työjärjestelyistä. Työnantajan tulee arvioida tartuntariski ja muuttaa tarvittaessa työtehtäviä 14 vuorokauden ajan maahan saapumisesta asiakas- ja potilasturvallisuuden sekä työyhteisön turvallisuuden varmistamiseksi. Omaehtoista karanteenia ei ole tarpeen soveltaa ensihoidon- ja pelastushenkilöstön eikä Rajavartiolaitoksen ja Tullin henkilöstön osalta. Heidänkin on syytä noudattaa yleisiä viranomaisohjeita hyvistä hygieniakäytännöistä, turvaetäisyyksistä ja fyysisten kontaktien välttämisestä tartuntataudin leviämisen ehkäisemiseksi. Hengitystieoireiden ilmentyessä henkilön tulee ottaa välittömästi yhteys terveydenhuoltoon. Tarkempi ohjeistus omaehtoiseen 14 vuorokauden karanteeniin jaetaan maahan saavuttaessa.
fi
Kuinka Suomessa lääkitään eläimiä mikrobilääkkeillä ja kuinka eläinten lääkintätarpeisiin on kriisien varalta varauduttu?
:Mikrobilääkkeiden kuten antibioottien käyttö tuotantoeläimillä on Suomessa hyvin hallittua ja maltillista. Suomessa antibiootteja käytetään eläimille vain eläinlääkärin määräyksestä, silloin, kun se on eläimen sairastaman infektion tai sairauden hoitamiseksi tarpeellista. Suomessa antibioottien käyttöä eläimille pyritään koko ajan vähentämään, ja viimeisimmän ESVAC-raportin (2019) mukaan Suomessa käytettiin Euroopan maista neljänneksi vähiten antibiootteja suhteutettuna eläinpopulaatioon. EU:n eläinlääkeasetuksella ja lääkerehuasetuksella antibioottien käyttöä eläimille rajoitetaan entisestään, ja kansainvälisesti tehdään työtä sen eteen, että antibioottien kokonaiskäyttöä vähennetään myös globaalisti – tätä työtä vielä riittää. Pyrkimys on lisätä ymmärrystä antibioottien vaikutuksista, ja siitä, että niitä tulee säästää tärkeisiin tilanteisiin. Suomessa ihmiselle kriittisen tärkeiden antibioottien käyttöä on eläinlääkinnässä rajoitettu tai käyttö on kielletty kokonaan jo tällä hetkellä. Suomessa tuotantoeläinten hyvinvoinnista huolehditaan ensisijaisesti hyvällä hoidolla ja ehkäisevällä terveydenhuollolla, ja niiden sairauksien hoitaminen tarvittaessa myös lääkinnällä on osa ruuantuotannon turvaamista, ja sillä tavalla sidoksissa myös ruokaturvan ylläpitoon. Eläinlääkkeiden varastointi huoltovarmuustekijänä perustuu velvoitevarastointilakiin ja -asetukseen. Varastointivelvoite koskee tällä hetkellä eläinlääkkeistä raivotautirokotteita sekä elintarviketuotantoeläinten käsittelyyn ja sairauksien hoitoon tai ennaltaehkäisyyn tarvittavia lääkkeitä. Lisää tietoa aiheesta:  Luonnonvarakeskus: antibioottien käyttö Luonnonvarakeskus: mikrobilaakeresistenssi Julkaisu: Mikrobilaakeresistenssin torjunnan kansallinen toimintaohjelma
fi
Miksi tarvitaan kausityöntekijöitä ulkomailta?
Ulkomaista kausityövoimaa on välttämätöntä hyödyntää tehtävissä, joissa vaaditaan sellaista asiantuntemusta, joka on kertynyt aiempien vuosien työskentelystä kyseisessä paikassa. Kausityöntekijöitä on runsaasti erityisesti alkutuotannon tehtävissä. Keväällä Suomeen tuleva työväki muodostaa ydinjoukon. Myös metsänistutus- ja kylvötehtävissä tarvitaan ulkomaista työvoimaa. Nämä kausityöntekijät ovat jo pitkään hoitaneet kasvukauden käynnistämiseen vaadittavat työt ja varmistaneet, että tilalle keväällä ja myöhemmin kasvukaudella tulevien vähemmän kokeneiden työntekijöiden on turvallista työskennellä tehtävissään.
fi
Mistä saan neuvontaa ulkomaiseen kausityövoimaan liittyen?
Ulkomaiseen kausityövoimaan liittyvää neuvontaa on siirtynyt TöitäSuomesta -palveluun. Ulkomaisen kausityövoiman karanteeniin, kuljetuksiin ja liikkumiseen sekä monikulttuuriseen työyhteisöön liittyviin kysymyksiin vastaavat TöitäSuomesta -palvelun neuvojat arkisin klo 8.30 – 16.00. Huom. Kerro puhelun aluksi tunniste "MMM korona- ja kausityöneuvonta" tai lähetä tekstiviesti, ja neuvoja ottaa sinuun yhteyttä. 045 155 4113 (Tuomas Männistö, fi, eng) 040 158 0644 (Maarit Tiittanen, fi, eng) 040 258 8451 (Sirpa Pekkarinen, fi, eng) 044 342 5425 (Heidi Paasanen, fi, eng, sv) 040 502 6810 (Marko Mäki-Hakola; lennot ja karanteeni) Lisäksi monikulttuurinen työyhteisö: 044 420 9000 (vaihde, se kautta eri asiantuntijoita) 044 431 4105 (Henriikka Suvinen, fi eng) 043 825 4984 (Inkeri Taurula, fi, eng) Apua työvoiman saantiin ja työllistämiseen saa <link> ja <link> -sivuilta.
fi
Miten kausityöntekijä pääsee Suomeen?
Matka Suomeen ja Suomen rajojen sisällä on yrittäjän/työnantajan ja työntekijän vastuulla, mukaan lukien matkan ja karanteenin kustannukset. MMM:llä ei ole toimivaltuutta liikkumiseen liittyen eikä voi ottaa kantaa siihen liittyviin kysymyksiin, mutta kannustaa käyttämään matkustuksessa ensisijaisesti suoria lentoja kohdemaasta Suomeen. Matka-asiaa voi selvittää töitäsuomesta.fi –sivustolta (ainoastaan Ukrainasta tulevat) ja seuraamalla lähtömaiden osalta yleistä tiedotusta.
fi
Miten koronavirus vaikuttaa vesihuoltoon?
Maa- ja metsätalousministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat antaneet vesihuoltolaitoksille, niitä valvoville kunnan terveydensuojeluviranomaisille ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille suositukset vesihuoltopalveluiden turvaamiseksi mahdollisen koronavirusepidemian varalta. Tämän hetkisen tiedon mukaan uuden koronaviruksen leviämistä talousveden välityksellä ei pidetä todennäköisenä. Viruksesta ei myöskään arvioida aiheutuvan erityistä riskiä jätevedenpuhdistamolla työskenteleville. Ohjeistus ei tuo vesihuoltolaitoksille uusia velvoitteita, sillä varautuminen perustuu voimassa olevaan lainsäädäntöön: vesihuoltolakiin ja terveydensuojelulakiin. Vesihuoltolaki velvoittaa vesihuoltolaitoksen huolehtimaan verkostoihinsa liitettyjen kiinteistöjen vesihuoltopalveluiden saatavuudesta häiriötilanteissa. Vesihuoltolaitoksen on laadittava ja pidettävä ajan tasalla suunnitelma häiriötilanteisiin varautumisesta sekä ryhdyttävä suunnitelman perusteella tarvittaviin toimenpiteisiin. Terveydensuojelulain nojalla kunnan terveydensuojeluviranomaisen on yhteistyössä muiden viranomaisten ja laitosten kanssa laadittava suunnitelma elinympäristöön vaikuttaviin häiriötilanteisiin varautumiseksi. Jotta yhteiskunnan perustoiminnot voidaan ylläpitää myös koronavirusepidemian aiheuttamassa häiriötilanteissa, on välttämätöntä turvata vesihuollon toimintavarmuus. Erityisesti suuret taajamat sekä runsaasti puhdasta talousvettä tarvitsevat toiminnot, kuten terveyskeskukset, sairaalat ja elintarviketeollisuus ovat hyvin haavoittuvia, jos vesihuoltopalvelut häiriintyvät. Koronaviruksen aiheuttaman epidemian mahdollisesti laajentuessa on tärkeää, että vesihuoltolaitokset ja kunnat varmistavat yhteistyössä muiden alueen vesihuoltolaitosten, viranomaisten sekä keskeisten vesihuollon asiakkaiden kanssa häiriötilannesuunnitelmiensa sekä näihin sisältyvien toimintaohjeidensa ajantasaisuuden. Vesihuollon toimintavarmuutta voi uhata tilanne, että iso osa vesihuoltolaitosten henkilökunnasta sairastuisi. Siksi vesihuoltolaitoksia kehotetaan varmistamaan riittävät voimavarat vesihuollon kriittisten tehtävien hoitoon olemassa olevia häiriötilannesuunnitelmia hyödyntäen. Vesihuoltolaitoksia kehotetaan varautumaan myös mahdollisiin häiriöihin palveluntarjoajien, kuten laboratorioiden sekä kemikaalitoimittajien toiminnassa. Lisätietoja:  neuvotteleva virkamies Jarkko Rapala, STM, p. 02951 63315, etunimi.sukunimi@stm.fi neuvotteleva virkamies Katri Vasama, MMM, luonnonvara- ja vesitalousyksikkö, p. 050 595 5317, etunimi.sukunimi@mmm.fi Ohje: Vesihuollon varautuminen koronaviruksen aiheuttamassa tautiepidemiassa
fi
Miten toimia, kun kausityöntekijä sairastuu ja tarvitsee terveydenhoitoa?
Kausityöntekijällä, joka on työsuhteessa suomalaiseen työnantajaan, on oikeus käyttää Suomessa julkisen terveydenhuollon palveluita kuten kunnan asukkaat riippumatta siitä, tuleeko hän EU-maasta tai EU:n ulkopuolelta. Kausityöntekijä saa julkisessa terveydenhuollossa hoitoa asiakasmaksun hinnalla. Esimerkiksi yleisvaarallisten tartuntatautien, kuten koronaviruksen tutkimus ja hoito ovat maksuttomia.   Kausityöntekijän on tärkeää olla Kelaan yhteydessä heti Suomeen saavuttuaan. Kela selvittää hänen oikeutensa hoitoon ja myöntää asiakirjan Todistus oikeudesta hoitoetuuksiin Suomessa. Kausityöntekijä esittää todistuksen, kun hän asioi julkisessa terveydenhuollossa. Myös työnantaja voi pyytää kausityöntekijän hoito-oikeuden selvittämistä, jos hän on saanut työntekijältä siihen valtakirjan. Jos kausityöntekijä sairastuu eikä hänellä ole todistusta, julkinen terveydenhuolto voi selvittää Kelasta hänen oikeutensa hoitoon. Jos kausityöntekijä käyttää yksityisen terveydenhuollon palveluja, ostaa reseptilääkkeitä tai hänelle syntyy sairauden hoidon vuoksi matkakustannuksia terveydenhuoltoon, hän voi hakea Kelasta korvausta. Kela myöntää sairausvakuutetulle työntekijälle Kela-kortin.
fi
Mitä toimia minulta edellytetään ulkomaisen kausityöntekijän työnantajana?
EU-kansalaiset pääsevät maahan muun työmatkaliikenteen tavoin 14.5.2020 alkaen. Kausityöhön tulevien EU-kansalaisten on esitettävä maahan tullessa työsopimus tai vastaava työsuhteen osoittava todistus. Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle 14 vuorokauden omaehtoista karanteenia vastaavat olosuhteet (intermin.fi). Kolmansien maiden kansalaiset (esim. Ukraina, Valko-Venäjä, Thaimaa) pääsevät maahan, jos sekä maahan pääsyyn, että työntekoon liittyvät lupa-asiat ovat kunnossa ja työntekijällä on työnantajan perustelulomake maahantulon välttämättömyydestä (tem.fi). Velvoite työntekijän 14 vuorokauden karanteeninomaisten olosuhteiden järjestämisestä säilyy MMM ohjeiden mukaisesti. Ohje alkutuotannon kausityöntekijöiden karanteenissa oloa varten Työnantajan on varmistettava karanteeninomainen kuljetus saapumispaikalta karanteenipaikkaan. Tutustukaa myös THL:n sekä Työterveyslaitoksen ohjeistuksiin koronaan liittyen, mm.:  Työterveyslaitoksen toimintaohje työnantajille koronavirusepidemiaan varautumiseksi (ttl.fi) Ohjeet Suomeen saapuville matkustajille (thl.fi)  (linkki avautuu parhaiten google chrome-selaimella)
fi
Olen maatila- / puutarhayrittäjä ja työllistän ulkomaisia kausityöntekijöitä. Pääsevätkö he Suomeen?
Hallitus sallii 14.5. alkaen kevään ja alkukesän tarpeisiin 3 000 henkilön maahantulon EU:n ulkopuolelta tuleville kausityöntekijöille aikaisemmin 6.4.2020 päätetyn 1 500 henkilön kiintiön lisäksi. EU-kansalaisille vastaavia rajoituksia ei ole. MMM:n hallinnonalalla maa-, puutarha-, metsä- ja kalatalouden ulkomaisten ja huoltovarmuuden kannalta kriittisten kausityöntekijöiden osalta linjaukset tarkoittavat, että  EU-kansalaiset pääsevät maahan muun työmatkaliikenteen tavoin 14.5. alkaen. Kausityöhön tulevien EU-kansalaisten kohdalla maahan tullessa on esitettävä työsopimus tai vastaavan työsuhteen osoittava todistus. Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle 14 vuorokauden omaehtoista karanteenia vastaavat olosuhteet (intermin.fi) Kolmansien maiden kansalaiset (esim. Ukraina, Valko-Venäjä, Thaimaa) pääsevät maahan, jos sekä maahan pääsyyn, että työntekoon liittyvät lupa-asiat ovat kunnossa ja työntekijällä on työnantajan perustelulomake maahantulon välttämättömyydestä (tem.fi). Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle 14 vuorokauden omaehtoista karanteenia vastaavat olosuhteet (intermin.fi)  Maahanmuuttovirasto jatkaa vireillä olevien lupahakemusten käsittelyä. Hakemuksia käsitellään alkuperäiseen hakemukseen merkityn työjakson alkamisajan mukaisessa järjestyksessä. Työjakson alun aikaistaminen jälkikäteen ei vaikuta käsittelyjärjestykseen tai nopeuta asian käsittelyä. Tarpeettomia yhteydenottoja hakemusten käsittelystä pyydetään välttämään, koska vastaaminen hidastaa käsittelyaikataulua. Rajavartiolaitos seuraa kolmansista maista saapuvien, erityisesti maa- ja puutarha-, ja metsätaloudessa kevään alkutuotannon kriittisissä töissä työskentelevien määrää. Tilannetta seurataan ja arvioidaan työ- ja elinkeinoministeriön asettamassa poikkihallinnollisessa virkamiestyöryhmässä ja toimenpiteisiin ryhdytään tarvittaessa. Ulkomailta ei saada koronatilanteesta johtuen aikaisempiin vuosiin verrattuna samaa määrää kausityöntekijöitä. Koronatilanne vaikuttaa yksityishenkilöiden halukkuuteen ja mahdollisuuksiin tehdä työtä ulkomailla. Lisäksi lopullisen luvan maasta poistumiselle antaa aina lähettäjämaa. Maahanpääsyyn vaikuttavat myös muut liikkumiseen ja liikenteeseen liittyvät rajoitukset. Tilannetta helpottaa se, että maaseudun kausitöihin on hakenut ennätysmäärä suomalaisia työnhakijoita. Työntekijöitä ja työnhakijoita yhdistävät TE-palvelut ja TöitäSuomesta -palvelu.
fi
Olen metsäpalveluyrittäjä ja työllistänyt ulkomaisia työntekijöitä. Pääsevätkö he Suomeen?
Hallitus sallii 14.5. alkaen kevään ja alkukesän tarpeisiin 3 000 henkilön maahantulon EU:n ulkopuolelta tuleville kausityöntekijöille aikaisemmin 6.4.2020 päätetyn 1 500 henkilön kiintiön lisäksi. EU-kansalaisille vastaavia rajoituksia ei ole. MMM:n hallinnonalalla maa-, puutarha-, metsä- ja kalatalouden ulkomaisten ja huoltovarmuuden kannalta kriittisten kausityöntekijöiden osalta linjaukset tarkoittavat, että  EU-kansalaiset pääsevät maahan muun työmatkaliikenteen tavoin 14.5. alkaen. Kausityöhön tulevien EU-kansalaisten kohdalla maahan tullessa on esitettävä työsopimus tai vastaavan työsuhteen osoittava todistus. Työnantajalla on velvoite järjestää työntekijälle 14 vuorokauden omaehtoista karanteenia vastaavat olosuhteet (intermin.fi) Kolmansien maiden kansalaiset (esim. Ukraina, Valko-Venäjä, Thaimaa) pääsevät maahan, jos sekä maahan pääsyyn, että työntekoon liittyvät lupa-asiat ovat kunnossa ja työntekijällä on työnantajan perustelulomake maahantulon välttämättömyydestä (tem.fi). Velvoite työntekijän 14 vuorokauden karanteeninomaisten olosuhteiden järjestämisestä säilyy MMM ohjeiden mukaisesti. Ohje alkutuotannon kausityöntekijöiden karanteenissa oloa varten   Maahanmuuttovirasto jatkaa vireillä olevien lupahakemusten käsittelyä. Hakemuksia käsitellään alkuperäiseen hakemukseen merkityn työjakson alkamisajan mukaisessa järjestyksessä. Työjakson alun aikaistaminen ei vaikuta enää käsittelyjärjestykseen tai nopeuta asian käsittelyä. Tarpeettomia yhteydenottoja Maahanmuuttovirastoon (Migri) hakemusten käsittelystä pyydetään välttämään, koska vastaaminen hidastaa käsittelyaikataulua. Rajavartiolaitos seuraa kolmansista maista saapuvien, erityisesti maa- ja puutarha-, ja metsätaloudessa kevään alkutuotannon kriittisissä töissä työskentelevien määrää. Tilannetta seurataan ja arvioidaan työ- ja elinkeinoministeriön asettamassa poikkihallinnollisessa virkamiestyöryhmässä ja toimenpiteisiin ryhdytään tarvittaessa.
fi
Onko 1500 henkilön kiintiö vielä voimassa?
Kriittisten kausityöntekijöiden 1500 henkilön kiintiö on voimassa 13.5.2020 saakka. MMM arvioi, että hallituksen 6.4.2020 linjaama 1500 kausityöntekijän kiintiö ja 6.5.2020 linjaama 3000 kausityöntekijän kiintiö vastaavat ministeriön huhtikuussa toteutetun kiireellisen kyselyn kautta ilmoitettua huoltovarmuuden kannalta kriittisen työvoiman tarvetta. Erillistä nimilistaa 3000 kausityöntekijästä ei tehdä. Rajavartiolaitos seuraa kolmansista maista saapuvien, erityisesti maa- ja puutarha-, ja metsätaloudessa kevään alkutuotannon kriittisissä töissä työskentelevien määrää. Tilannetta seurataan ja arvioidaan työ- ja elinkeinoministeriön asettamassa poikkihallinnollisessa virkamiestyöryhmässä ja toimenpiteisiin ryhdytään tarvittaessa.
fi
Pääsevätkö ulkomaiset kausityöntekijät lähtemään Suomeen?
Lopullisen luvan maasta poistumiselle antaa aina lähettäjämaa. Esimerkiksi Ukrainan hallitus on 4.5.2020 julkaistussa tiedotteessaan ilmoittanut sallivansa kansalaistensa lähdön kausityöhön ulkomaille. Ukrainan hallitus kuitenkin edellyttää tiettyjen reunaehtojen täyttymistä. Muiden maiden osalta tulee seurata kyseisen maan viranomaisten tiedotusta. Ukrainan kohdalla lähtijöillä (kausityöntekijöillä) tulee olla  riittävän pitkä eli vähintään 3 kuukauden työsopimus, riittävä palkka, sairausvakuutus/terveydenhuolto kunnossa, hyvät työskentelyolosuhteet sekä aiempaa kokemusta ulkomailla työskentelystä.  Maa- ja metsätalousministeriön arvion mukaan Ukrainan hallituksen asettamat ehdot täyttyvät, kun  noudatetaan olemassa olevia työehtosopimuksia, työntekijä on ollut aiemmin Suomessa töissä ja työskentelyjakso on pituudeltaan vähintään 3 kuukautta.
fi
Riittääkö ruoka kaupoissa?
Elintarvikehuolto on osa huoltovarmuutta, josta Suomessa huolehditaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä kaikissa oloissa. Elintarvikehuollon tavoite on turvata väestölle kaikissa olosuhteissa määrältään normaalioloja vastaava ravintoenergian saanti (2 800 Kcal eli 11,7 Mj vuorokaudessa). Kansallinen maataloustuotanto on elintarvikehuollon keskeinen perusta. Huoltovarmuuskeskus päivittää sivuillaan tilannekuvaa. Huoltovarmuuskeskuksen mukaan kauppa toimii tällä hetkellä normaalisti. Häiriöitä logistiikassa, teollisuudessa tai toimituksissa ei ole. Ihmisten ostokäyttäytymisen nopea muutos on voinut aiheuttaa tilapäisiä saatavuushäiriöitä kaupan hyllyillä. Kaupalla on tarvittaessa mahdollisuus itse rajoittaa ostosten määrää hyvän asiakaskokemuksen turvaamiseksi. Tilannetta seurataan aktiivisesti yhteistyössä elintarvikehuoltosektorin toimijoiden kanssa. Markkinoiden toimintavarmuus varmistetaan yhdessä valtion sekä kaupan, teollisuuden, alkutuotannon ja logistiikkatoimijoiden kanssa. Vaikka ihmiset ovat ymmärrettävästi huolissaan tilanteesta, on hyvä muistaa, kansalaisten ei ole tarve hankkia tavanomaista enempää elintarvikkeita tai hygieniatuotteita. Olennaista on huolehtia, että kotivara on kunnossa kolmeksi päiväksi. Kotivarasta löytyvät ohjeet esimerkiksi Marttojen sivuilta. (Martat: Kotivara)
fi
Tarttuuko koronavirus ruuan tai lemmikkien kautta ihmiseen?
Uusi koronavirus leviää suoraan ihmisestä toiseen. Näyttöä siitä, että SARS-CoV-2 -virus leviäisi tai tarttuisi ihmiseen elintarvikkeiden tai lemmikki- tai kotieläinten välityksellä ei tämän hetkisen tiedon perusteella ole. COVID-19-tautiin sairastuneen ihmisen kanssa läheisessä kontaktissa elävien lemmikkien, erityisesti kissojen on raportoitu saaneen–viruksen tartuntoja mm. Belgiassa, Ranskassa ja Saksassa. Kissoissa ei aina ollut todettu minkäänlaisia oireita. Lemmikeillä ei katsota olevan merkitystä taudin levittäjinä, vaan ne ovat saaneet kaikissa tapauksissa tartunnan ihmisiltä. Tällaisista pandemian laajuuteen nähden melko yksittäisistä löydöksistä huolimatta lemmikeistä voi ja pitää huolehtia aivan kuten tavallisesti, tavanomaista käsihygieniaa noudattaen. Lemmikkien lisäksi Hollannissa on todettu kaikkiaan viidellä minkkitarhalla minkkien saaneen tartunnan. Näissäkin tapauksissa eläinten otaksutaan saaneen tartunnan alun perin työntekijöiltä. Tällä hetkellä epäillään lisäksi, että tartunnan saaneilla minkkitarhoilla SARS-CoV-2-virus on siirtynyt minkeistä yksittäisiin tarhan työntekijöihin. Näistä minkeillä esiintyvistä tartunnoista ei Hollannissa arvioida olevan vaaraa ulkopuolisille ihmisille. Geenitutkimuksien perusteella on päätelty, että COVID-19 -virus olisi alun perin lähtöisin lepakoista, koska sen lähisukuista virusta on löytynyt hevoslepakkopopulaatioista. Tutkimukset siitä, miten COVID-19 -virus siirtyi lepakoista ihmisiin, ovat käynnissä. Arvio on, että virus olisi siirtynyt lepakosta ensin johonkin väli-isäntään, jossa virus on mutaation kautta muuttunut ihmiseen tarttuvaksi. Lisää tietoa aiheesta: Ruokaviraston sivut: Koronavirus ja lemmikit Ruokaviraston sivut: Koronavirus ja elintarvikkeet  YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAOn sivut (englanniksi)
fi
Toimivatko Suomen metsäkeskuksen palvelut? Voinko hakea Kemera-tukea?
Suomen metsäkeskuksen palvelut toimivat edelleen normaalisti. Metsien käyttöön liittyvät hakemukset ja ilmoitukset voi ja kannattaa kuitenkin tehdä ensisijaisesti sähköisesti Metsään.fi-palvelussa. Jos haluaa asioida toimistolla, tulee siihen varata erikseen aika Metsäkeskuksen asiakastuesta. Metsäkeskuksen asiakastuki palvelee puhelinnumerossa 029 432 409 (pvm/mpm) maanantaisin ja tiistaisin klo 8-18 ja keskiviikosta perjantaihin klo 8-16. Lisäksi Metsäkeskuksen asiakastuki palvelee sähköpostilla osoitteessa asiakastuki(at)metsakeskus.fi. Lisätietoja Metsäkeskuksen verkkosivuilta
fi
Tuleeko uusi satokauden kausityöntekijöiden tarpeeseen liittyvä kysely ja kiintiö?
Uutta kyselyä ei tällä tietoa olla toteuttamassa. Sadonkorjuun varmistamiseksi sallitaan sille erikseen arvioitavan työvoiman määrä kesäkuun alusta syyskuun loppuun huomioiden Covid19-tilanne lähtömaissa sekä kotimaan työvoiman saatavuus. Valmistelu tehdään yhteistyössä eri viranomaisten sekä alojen järjestöjen kanssa ja siinä huomioidaan kotimaan työvoiman saatavuus. Linjaukset sadonkorjuussa tarvittavien ulkomaalaisten kausityöntekijöiden maahantulosta valmistuvat toukokuun aikana. Asiasta tiedotetaan myöhemmin.
fi
Voiko kausityöntekijä saapua karanteeniin jo ennen kuin kausityölupa astuu voimaan?
Listalla olevan viisumivapaan maan kansalaisen (esim. Ukrainan biometrinen passi) maahantulo voi tapahtua ennen kausityötodistuksen/ kausityöoleskeluluvan alkua. Kausityö saa alkaa vasta, kun kausityölupa on voimassa. Listalla olevan viisumivelvollisen maan kansalainen voi saapua maahan vasta, kun kausityöviisumi tai -oleskelulupa on voimassa.
fi
Voiko kausityöntekijä tuoda elintarvikkeita mukanaan Suomeen?
Kaiken lihan ja lihatuotteiden sekä maidon ja maitotuotteiden tuominen mukana EU:n alueelle on kiellettyä eläintautien leviämisen ehkäisemiseksi. Tämä on erittäin ajankohtainen asia afrikkalaisen sikaruton (ASF) levitessä maailmalla. Muistettava erityisesti, että tuotantoeläintiloilla karenssiaika ennen töiden aloittamista jatkuu, kunnes vähintään 48 h on kulunut viimeisestä eläinkontaktista ulkomailla. Välitättehän tietoa Suomeen tuleville kausityöntekijöille, että liha- ja maitotuotteiden mukaan tuominen on kokonaan kiellettyä EU:n ulkopuolelta, nk. kolmansista maista, ja myös EU-maista tapahtuvaan tuontiin kohdistuu rajoituksia, joista tulee ottaa selvää ennen maahantuloa (kts. linkit alla). Lisää tietoa asiasta Ruokaviraston ja Eläinten terveys ETT ry:n sivuilta:  Kun matkustat EU:n ulkopuolelta Suomeen Elintarvikkeiden tuliaistuonti Eläintaudeilta suojautuminen Sikatilojen tautisuojaus (en/ru) ETT: Ulkomaiset työntekijät tuotantoeläintilalla
fi
Voiko kolmannen maan kansalainen (ei EU-maa) ja kausityöntekijä saapua Suomeen karanteeniin jo ennen kuin kausityölupa astuu voimaan?
Viisumivapaan maan kansalaisen (esim. Ukrainan biometrinen passi) maahantulo voi tapahtua kausityötodistuksella/ kausityöoleskeluluvalla tai myös viisumivapaasti karanteenia varten ennen myönnetyn kausityötodistuksen/ kausityöoleskeluluvan voimassaolon alkua. Viisumivelvollisen maan kansalainen voi saapua maahan vasta, kun kausityöviisumi tai -oleskelulupa on voimassa. Ilman viisumia tai oleskelulupaa henkilö ei pääse maahan. Velvoite työntekijän 14 vuorokauden karanteeninomaisten olosuhteiden järjestämisestä säilyy ei-EU-maan kansalaisten osalta MMM ohjeiden mukaisina. Ohje alkutuotannon kausityöntekijöiden karanteenissa oloa varten
fi
Voiko koronakaranteenissa saada lomitusta?
Maatalousyrittäjien eläkelaitos MELA vastaa: Kunnan tartuntataudeista vastaava lääkäri voi asettaa karanteeniin henkilön, jonka on todettu tai perustellusti epäilty altistuneen yleisvaaralliselle tartuntataudille. Jos maatalousyrittäjä asetetaan koronaviruksen takia karanteeniin, yrittäjän tulisi selvittää, aiheuttaako karanteeni rajoitteita esimerkiksi kotieläinten hoitoon osallistumiseen. Jos maatalousyrittäjä sairastuu koronavirukseen, hänellä voi sairauden aiheuttaman työkyvyttömyyden perusteella olla oikeus sijausapuun. Karanteeniin joutuminen ilman työkyvyttömyyttä ei ole sijaisapuperuste. Jos maatalousyrittäjä määrätään karanteeniin ja hän on sen takia estynyt osallistumaan kotieläinten hoitotöihin, hän voi pyytää paikallisyksiköstä vuosilomaa tai maksullista lomitusta. Paikallisyksikön tulee selvittää terveysviranomaiselta, mitä tulee huomioida silloin, jos lomituspalveluja järjestetään tilalle, jossa maatalousyrittäjä tai tilalla työskentelevä henkilö on asetettu karanteeniin joko todetun taudin tai tautiepäilyn takia. Jos terveysviranomainen kunnassa katsoo, että lomittajan terveys on uhattuna, paikallisyksiköllä on lomituspalvelulain perusteella mahdollisuus kieltäytyä lomituksen järjestämisestä. Jos lomittaja on matkustanut tartuntatautialueella, tartuntatautilääkäri tai muu kunnan terveydenhuoltoviranomainen voi määrätä hänet karanteeniin. Se, että lomittaja on matkustanut tietyssä maassa, ei ilman karanteenimääräystä ole peruste kieltäytyä ottamasta lomittajaa vastaan. Ruokaviraston tämän hetkisen tiedon mukaan koronavirus ei tartu ihmisestä eläimeen. Kelasta saa tietoa tartuntatautipäivärahasta, jolla voidaan korvata karanteenin aiheuttamaa ansionmenetystä. Tartuntapäiväraha määräytyy MYEL-työtulon mukaan. Lisätietoa Melasta
fi
Voiko metsissä edelleen liikkua?
Metsissä saa ja pitääkin edelleen liikkua ja nauttia keväisestä luonnosta. Kannattaa kuitenkin välttää suosituimpia retkeilykohteita ja suosia vaikkapa lähimetsää. Metsähallitus on julkaissut omilla verkkosivuillaan ohjeistuksen retkeilijöille koronavirukseen liittyen. Metsähallitus muistuttaa, että myös luonnossa on syytä muistaa samat ohjeet kuin kaupungeissa ja vaikkapa kauppakeskuksissa:  tulipaikoilla ja laavuissa pitää muistaa kahden metrin turvaväli ja käsihygienia. Metsähallituksen ohjeistus koronaviruksen varalta
fi
Yritykseni kausityöntekijä odottaa vielä lupakäsittelyä; missä aikataulussa lupa käsitellään?
Maahanmuuttovirasto jatkaa vireillä olevien lupahakemusten käsittelyä. Hakemuksia käsitellään alkuperäiseen hakemukseen merkityn työjakson alkamisajan mukaisessa järjestyksessä. Työjakson alun aikaistaminen ei vaikuta enää käsittelyjärjestykseen tai nopeuta asian käsittelyä. Tarpeettomia yhteydenottoja Maahanmuuttovirastoon (Migri) hakemusten käsittelystä pyydetään välttämään, koska vastaaminen hidastaa käsittelyaikataulua.
fi