Alentavatko koronatilanteesta johtuvat pienemmät opiskelijaviikko- ja opetustuntimäärät vapaan sivistystyön valtionosuusrahoitusta tulevina vuosina?
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi käyttää harkintaa suoritemääriä vahvistaessaan ja ottaa huomioon toteumavuoden erityisolosuhteet.
fi
Emme ehkä saa kokoon riittävästi muuta rahoitusta. Mitä teemme?
Osa hankkeen toteuttamiselle olennaisista tuotoista voi jäädä saamatta koronatilanteen vuoksi, vaikka avustuspäätöksen mukaan avustus voi kattaa 80% hankkeen kustannuksista. Tässä tilanteessa, mikäli käyttöaikaa on vielä jäljellä vähintään 30 päivää, voi hakea avustuksen käyttötarkoitukseen muutosta lähettämällä siitä muutospyynnön sähköisen asioinnin kautta. Liittäkää muutospyyntöön perustelut käyttötarkoituksen tai käyttöajan muutokseen liittyvistä seikoista ja toimittakaa uusi budjetti pyynnön liitteenä.
fi
Jatkuuko mahdollisuus poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin kouluissa?
Perusopetuslakia ja Helsingin eurooppalaisesta koulusta annettua lakia on muutettu väliaikaisesti ja väliaikainen laki on voimassa 1.1.-31.7.2021. Lakimuutos mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi päätöksellään siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli koronaepidemiatilanne sitä edellyttää. Lakimuutoksella turvataan perusopetuslain mukaisen opetuksen turvallinen järjestäminen myös kevätlukukaudella 2021. Vahvistettu väliaikainen laki vastaa sisällöltään pääpiirteissään syyslukukaudella 2020 voimassa ollutta poikkeuksellisia opetusjärjestelyitä koskevaa lakia. Lisätietoja (Eduskunta)
fi
Jos perhepäivähoitajan perheenjäsen on oireinen, voivatko lapset mennä perhepäivähoitajan kotiin varhaiskasvatukseen?
On suositeltavaa, että varhaiskasvatukseen osallistuvat lapset eivät mene perhepäivähoitajan kotiin, ennen kuin on varmistettu, että perhepäivähoitajan luona asuvan perheenjäsenen oireet eivät johdu koronaviruksesta. Mikäli kunnan järjestämisvastuulla perhepäivähoidossa oleva lapsi tarvitsee testituloksen odotusajaksi varhaiskasvatusta, tulee viime kädessä lapsen asuinkunnan osoittaa korvaava varhaiskasvatuksen toimipaikka.  Jos perheen lapsi on yksityisessä varhaiskasvatuksessa ja yksityisen hoidon tuen piirissä, mahdollisen varahoidon järjestämisestä tulee sopia varhaiskasvatuksen toimipaikassa.  THL: Lapset ja korona KELA: Miten koronavirusepidemia vaikuttaa Kelan etuuksiin (yksityisen hoidon tuki)    päivitetty 3.9.2020
fi
Joustaako opintotuki tarvittaessa?
Opintotukisäännökset mahdollistavat koronaviruksen aiheuttaman poikkeustilanteen huomioimisen opintotuen enimmäisajoissa ja opintojen riittävässä edistymisessä. Jos opiskelu ei ole ollut mahdollista, opintotuen maksamista voidaan jatkaa, vaikka opintosuoritusmäärä ei ole ollut riittävä, ja opintotuen enimmäisaikaa voidaan pidentää. Myös opintolainahyvitykseen ja -vähennykseen sekä koulumatkatukeen on tehty koronan takia muutoksia.  KELA: usein kysyttyä koronatilanteesta ja opintotuesta  KELA: koronavirus ja opintoetuudet -tiedote oppilaitoksille
fi
Järjestetäänkö kansalaisopistoissa ym. vapaata sivistystyötä?
Vapaasta sivistystyöstä annetussa laissa ei ole oppilaitoksen ylläpitäjille säädetty velvollisuutta järjestää vapaata sivistystyötä. Koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi oppilaitoksen ylläpitäjän ei tarvitse järjestää koulutusta, jos koulutuksen järjestäminen muulla tavoin kuin lähiopetuksena ei ole mahdollista.
fi
Katkeaako työttömyysetuus, jos etäopetus ei onnistu kotoutumiskoulutuksessa?
Työttömyysetuuden katkeamiseen vaikuttaa moni asia, eikä tyhjentävää vastausta etuuden jatkumiseen voi antaa. Moni asia kuuluu työttömyysetuuden maksajan eli KELAn harkintaan. Maahanmuuttajille tarkoitettua kotoutumiskoulutusta ja omaehtoista kotoutumissuunnitelman mukaista koulutusta järjestetään mm. vapaan sivistystyön oppilaitoksissa. Jotta osallistuja voi saada työttömyysetuutta on hänen osallistuttava alkukartoitukseen ja opiskeltava kotoutumiskoulutuksessa. Kotoutumissuunnitelma tehdään yhdessä TE-toimiston tai kunnan viranomaisen kanssa. TE-toimistolla on oma harkintavalta esim. siinä, keskeytetäänkö koulutus. Käytettävissä oleviin palveluihin tullee muutoksia, joten ELY-keskukset ovat ohjeistaneet TE-toimistoja seuraavasti: "Ensimmäisen kotoutumissuunnitelman laatimista harkittaessa tulee huomioida, voiko asiakas käytännössä osallistua palveluihin tällä hetkellä. Ensimmäinen kotoutumissuunnitelma tulee laatia kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen oleskeluluvan saamisesta. Jos määräaikaa ensimmäisen kotoutumissuunnitelman tekemiselle on vielä reilusti, voi olla tarkoituksenmukaista laatia ensimmäinen kotoutumissuunnitelma sitten, kun palvelut jatkuvat normaalisti.  Asiakkaan kotoutumisaika lähtee kulumaan suunnitelman allekirjoittamisesta, joten suunnitelmaa ei liene tarkoituksenmukaista tehdä, jos asiakasta ei voida ohjata palveluihin. Asiassa huomioida asiakkaan tilanne, palvelutarve sekä käytettävissä olevat palvelut. Jo käynnissä olevien kotoutumispalvelujen osalta tulee erityisesti harkita se, tulisiko palvelu keskeyttää. Vaikka kotoutumispalvelu olisi järjestettävissä etäyhteyksin, tulee asiassa kiinnittää huomiota siihen, voidaanko asiakkaalta vaatia sellaista itsenäisyyttä, jota etänä palveluun osallistuminen edellyttäisi. Jos palvelu päätetään yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa, työnhakijalle ei tehdä työttömyysturvaoikeuden selvittämiseksi selvityspyyntöä eikä palvelun päättymisen takia aseteta korvauksetonta määräaikaa tai työssäolovelvoitetta. Asiakasviestinnässä tulee keskeisenä asiana painottaa, että työnhakijan tulee toimia TE-toimiston ja terveydenhuoltoviranomaisten antamien ohjeiden mukaisesti, eikä ohjeita noudattava työnhakija menetä oikeuttaan työttömyysetuuteen. Kun palvelu päätetään, tulee asiakkaalle antaa palvelun päättölausunto ja uusi etuuden salliva lausunto. Korotettuun etuuteen palveluun osallistumisen perusteella asiakas ei luonnollisesti ole enää oikeutettu, koska palvelu päättyy."
fi
Kenelle ja miten lähiopetusta järjestetään poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana?
Perusopetus järjestetään ensisijaisesti lähiopetuksena, mutta mikäli opetusta ei voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena, voidaan siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin. Muutoksesta säädetään perusopetuslain väliaikaisella muutoksella. Laissa on tarkemmin määritelty mille oppilaille opetus tulee kuitenkin aina järjestää lähiopetuksena. Lähiopetus  Poikkeukselliset opetusjärjestelyt eivät koske  esiopetuksen oppilaita, perusopetuksen 1—3 vuosiluokkien oppilaita 17 §:ssä tarkoitetut erityisen tuen päätöksen saaneet oppilaita 25 §:n 2 momentissa tarkoitettuja pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaita 5 §:ssä tarkoitettuja valmistavan opetuksen oppilaita.   Edellä mainitut oppilaat ovat lähtökohtaisesti lähiopetuksessa myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana. Heidän kohdallaan voi kuitenkin tulla sovellettavaksi tartuntatautilain eristämistä tai karanteenia koskevat pykälät, jolloin heillä olisi oikeus saada opetusta erityisin opetusjärjestelyin, etäyhteyksiä hyödyntäen perusopetuslain 18 §:n nojalla. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä.  Opetus lähiopetusta ja etäyhteyksillä toteutettavaa opetusta vuorottelemalla Tartuntatautiviranomaisen tartuntatautilain 58 §:n nojalla antaman päätöksen jälkeen opetuksen järjestäjä päättää poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä. Päätös voisi koskea esimerkiksi yksittäistä koulua tai kaikkia opetuksen järjestäjän kouluja tai toimipisteitä. Poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana opetusta voidaan järjestää etäyhteyksiä hyödyntäen. Oppilaiden sekä henkilöstön fyysisten kontaktien välttämiseksi opetusta voidaan toteuttaa esimerkiksi etäyhteyksiä hyödyntävän ja lähiopetuksen yhdistelmämallin mukaisesti, jossa etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ja lähiopetusta vuorotellaan viikoittain tai muulla opetuksen järjestäjän soveltuvaksi arvioimalla rytmillä. Tällöin esimerkiksi osa opetusryhmistä saa opetusta etäyhteyksiä hyödyntäen ja osa lähiopetuksena. Opetuksen järjestäjä voi myös päättää, että kaikki oppilaat siirtyvät etäyhteyksiä hyödyntävään opetukseen. Lähiopetusta on tällöinkin järjestettävä perusopetuslaissa erikseen mainituille oppilaille (POL 20 a §:n 4 mom). Oppilaiden yhdenvertaisuus huomioon ottaen opetus tulisi järjestää niin, että oppilas saa pääsääntöisesti lähiopetusta, ja etäyhteyksiä hyödyntävät opetusjaksot ovat mahdollisimman lyhyitä. Oppilaat, jotka ovat vaarassa syrjäytyä koulutuksesta voivat olla lähiopetuksessa poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden ajan.  Opetuksen järjestäjä harkitsee yksilökohtaisesti, kuka esimerkiksi tehostettua tukea saavista oppilaista tai joustavan perusopetukseen osallistuvista oppilaista tarvitsee lähiopetusta ja -ohjausta. Sääntely jättää opetuksen järjestäjälle harkintavaltaa järjestää opetusta siten, että kukaan oppilas ei olisi pelkästään etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana, vaan lähiopetuksessa ja etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa voitaisiin vuorotella opetuksen järjestäjän päättämällä rytmillä.  Oppilaan opetus voidaan järjestää tietyin edellytyksin erityisin opetusjärjestelyin perusopetuslain 18 §:n 3 kohdan mukaisesti myös oppilaan oman terveydentilaan liittyvän syyn perusteella. Kts. ”Miten toimitaan, jos oppilas tai opettaja kuuluu riskiryhmään tai jos heidän perheissään on riskiryhmiin kuuluvia?”
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut lisätöitä, emme ehdi tehdä selvitystä määräajassa. Mitä teemme?
Voitte hakea lisäaikaa selvityksen toimittamiselle.
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut meille tulojen menetyksiä ja lisäkustannuksia. Voimmeko kattaa niitä saamamme avustuksella?
Tapahtumaan tai sen järjestämiseen myönnettyä avustusta voi käyttää ainoastaan avustuspäätöksen mukaisiin kustannuksiin. Avustuspäätöksen osana olevien ehtojen ja rajoitusten mukaisesti teidän tulee ilmoittaa ministeriölle kaikista sellaisista muutoksista, jotka vaikuttavat avustuksen käyttötarkoituksen ja ehtojen toteutumiseen ja jotka olennaisesti vaikuttavat avustettavan toiminnan tai hankkeen toteuttamiseen suunnitelman mukaisesti. Olkaa siis yhteydessä avustuksen esitelleeseen virkamieheen ensin (avustuspäätöksessä alempi nimi), ennen kuin teette mitään, mikä voidaan katsoa edellä mainituksi muutokseksi.
fi
Koskevatko rajoitukset myös jumalanpalveluksia ja muita uskonnollisia tilaisuuksia?
Kuntien ja aluehallintovirastojen määräämät yleisötilaisuuksia koskevat rajoitukset eivät koske uskonnollisten yhdyskuntien järjestämiä jumalanpalveluksia ja muita vastaavia toimituksia, jotka kuuluvat yhteisöjen tavanomaiseen uskonnolliseen toimintaan ja jotka järjestetään julkista uskonnonharjoittamista varten yhteisön omissa tai niitä vastaavissa tiloissa. Jumalanpalvelusten lisäksi näitä ovat esimerkiksi messut, vesperit ja ristisaatot. Uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista kirkkoa, ortodoksista kirkkokuntaa ja muuta uskonnollista yhdyskuntaa, joka on rekisteröity uskonnonvapauslain mukaisesti. On kuitenkin vahvasti suositeltavaa, että kaikissa kokoontumisissa noudatetaan ohjeita turvaetäisyyksistä ja hygieniakäytännöistä, joilla ehkäistään koronavirustartuntoja. Lisäksi tartuntatautilaissa on säädetty muun muassa hygieniavaatimuksista, joita jokaisen toimijan täytyy noudattaa ilman erillistä viranomaispäätöstä. Moni uskonnollinen yhteisö onkin linjannut noudattavansa terveysturvallisuutta parantavia ohjeita ja käytäntöjä tilaisuuksissaan ja esimerkiksi järjestää jumalanpalveluksia verkkotilaisuuksina. Yhdistysmuotoisia uskonnollisia yhteisöjä yleisötilaisuuksien rajoitukset sen sijaan koskevat.
fi
Koskevatko rajoitukset myös kirkkoja, moskeijoita ja muita uskonnollisia tiloja?
Kaikkialla voimassa olevat rajoitukset Tartuntatautilain 58 c §:ssä säädetään minimivaatimuksista, joita on noudatettava yleisölle avoimissa ja osallistujille varatuissa toimitiloissa ilman erillistä viranomaispäätöstä. Myös kirkoissa, moskeijoissa, rukoushuoneissa ja muissa uskonnonharjoittamiseen tarkoitetuissa tiloissa on siten huolehdittava siitä, että  asiakkailla ja osallistujilla on mahdollisuus käsien puhdistamiseen asiakkaille ja osallistujille annetaan riittävän etäisyyden ylläpitämistä, käsien puhdistamista ja muita vastaavia tartuntojen leviämistä estäviä käytänteitä koskevat toimintaohjeet tilojen ja pintojen puhdistamista tehostetaan sen lisäksi, mitä muualla kyseisen toiminnan osalta puhdistamisesta säädetään asiakkaiden ja osallistujien oleskelu järjestetään sillä tavoin väljästi kuin se kyseisen toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista. Mahdolliset asiakaspaikat sijoitetaan riittävän etäälle toisistaan.  Hygieniavaatimuksia on noudatettava niin kauan kuin väliaikainen tartuntatautilain 58 c § on voimassa. Tällä hetkellä pykälä on voimassa 30.6.2021 saakka. Kunnan tai aluehallintoviraston päätöksellä voimassa olevat rajoitukset Kunta tai usean kunnan alueella aluehallintovirasto voivat tehdä päätöksen siitä, että yleisölle avoimien tai rajatun osallistujapiirin oleskeluun tarkoitettujen tilojen käyttö on järjestettävä siten, että toimintaan osallistuvien on tosiasiallisesti mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa. Tällainen päätös koskee myös uskonnollisia yhdyskuntia sekä yhdistysmuotoon rekisteröityjä uskonnollisia yhteisöjä. Lähikontaktilla tarkoitetaan ihmisten  oleskelua kasvotusten tai samassa tilassa alle kahden metrin etäisyydellä toisistaan yli 15 minuutin ajan; tai fyysistä kontaktia toisiinsa.  Velvoitteen voi toteuttaa osallistujamäärää rajoittamalla, paikka- tai tilajärjestelyin taikka muulla toiminnan erityispiirteet huomioon ottavalla tavalla. On suositeltavaa, että uskonnollisissa tiloissa käytetään myös muita THL:n ja OKM:n ohjeessa mainittuja keinoja koronaviruksen leviämisen estämiseksi.
fi
Kuinka ruokailu järjestetään poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana?
Poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana lähiopetuksessa olevilla oppilailla on työpäivinä oikeus saada tarkoituksenmukaisesti järjestetty ja ohjattu, täysipainoinen maksuton ateria perusopetuslain 31 §:n 2 momentin mukaisesti. Lähiopetuksessa olevat oppilaat voivat osallistua kouluruokailuun koulussa noudattaen hygienia- ja etäisyyssäännöksiä, joista säädetään tartuntatautilain 58 c §:ssä. Koska poikkeuksellisien opetusjärjestelyiden tavoitteena on tartuntataudin rajoittaminen, opetuksen järjestäjän tulisi ateriointia järjestettäessä ottaa huomioon tartuntatautilain 58 c §:ssä säädetyt toimenpiteet covid-19-epidemian leviämisen estämiseksi. Aterioiden järjestäminen normaaliin tapaan lisäisi merkittävästi lähikontakteja koulussa. Opetuksen järjestäjän tulisi järjestää ateriointia kulloistenkin olosuhteiden mukaisesti ja hyödyntää harkinnassa kunnan tartuntatautien torjumiseen liittyvää osaamista, sillä koronavirustilanne voi vaihdella.   Tartuntatautitilanteen pahentuessa opetuksen järjestäjän tulisi harkita vaihtoehtoisia tapoja aterian tarjoamiselle kontaktien vähentämiseksi ja suosia esimerkiksi aterian noutamista yhteisten ruokailujen sijasta.  Opetuksen järjestäjällä on velvollisuus antaa myös muuna kuin lähiopetuksena annettavassa opetuksessa kaikille oppilaille maksuton ateria. Opetuksen järjestäjien tulee varmistaa etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa olevien oppilaiden oikeus ateriaan myös tosiasiallisesti. Opetuksen järjestäjien tulisi esimerkiksi suunnitella, miten pitkämatkaisimmat oppilaat saavat ateriat. Kouluruoka on järjestettävä niin, että ruokailu tai ruuan noutaminen on mahdollista koulupäivän aikana, eivätkä matkat aterian noutamiseen muodostu liian pitkiksi ja haastavaksi. Opetuksen järjestäjällä ei ole velvollisuutta järjestää aterian kuljettamista oppilaan kotiin. Etäyhteyksin toteutettavassa opetuksessa ei edellytetä yhteisesti ohjattua ruokailua eikä aterian täysipainoisuutta, koska esimerkiksi tuoretuotteiden tarjoaminen turvallisesti voi olla haastavaa.  Aterian tarjoaminen ei lähtökohtaisesti tarkoita ruokatarvikkeiden antamista, vaan aterian tulee olla valmistettu valmiiksi. Huoltajan suostumuksella vaihtoehtona aterialle voi kuitenkin olla ruokatarvikekassin antaminen. Ateriaa ei voi korvata rahallisella avustuksella, eikä aterian antaminen voi perustua tarveharkintaan. Aterioissa huomioidaan erityisruokavaliot.  Ks. Millaisilla järjestelyillä varmistetaan riittävät etäisyydet kouluissa ja varhaiskasvatuksessa esim. ruokailuissa ja välitunneilla?
fi
Kuka harrastustoiminnan koronavirustilanteeseen liittyvistä järjestelyistä tai keskeyttämisestä päättää?
Harrastustoiminnan järjestäjän vastuulla on toimia ohjeiden ja suositusten mukaisesti. Kunnat vastaavat oman alueensa tartuntatautien torjunnasta ja ne päättävät myös harrastustoimintaan käytettävien tilojensa mahdollisista rajoituksista. Urheilun lajiliittoja, olympiakomiteaa sekä kulttuuri- ja nuorisoalan järjestöjä kannustetaan tekemään tarkennettuja ohjeistuksia harrastustoiminnan turvallisuuden lisäämiseksi.  Kunnat ja kuntayhtymät voivat antaa kunnallisia ja alueellisia suosituksia noudattaa ryhmäharrastustoiminnassa vastaavia turvallisuusohjeita kuin yleisötilaisuuksien järjestämisessä. Myös sairaanhoitopiirit voivat antaa tarkempia alueellisia ja paikallisia suosituksia. Tilojen sulkeminen ja yleisten kokousten tai yleisötilaisuuksien kieltäminen on ensisijaisesti kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaavan toimielimen vastuulla. Aluehallintovirastot voivat tehdä vastaavat päätökset silloin, kun päätökset ovat tarpeen usean kunnan alueella. Osa harrastustoiminnasta voi olla yleisötilaisuudeksi tai yleiseksi kokoukseksi tulkittava tapahtuma. Tällaiset tilaisuudet ovat yleisötilaisuuksia koskevien aluehallintovirastojen rajoitusten piirissä. Esimerkiksi urheiluseurojen ja muiden harrastuskerhojen toiminta ja tilaisuudet, joissa ei ole yleisöä ja jotka eivät ole kaikille avoimia, eivät ole yleisötilaisuuksia tai yleisiä kokouksia.  Valtioneuvoston ja ministeriöiden suositusten tarkoitus on tukea eri toimijoiden ja viranomaisten toimintaa, ja erityisesti kuntien ja kuntayhtymien sekä aluehallintovirastojen tartuntatautilain mukaisten tehtävien toteuttamista. Toimintasuunnitelmassa epidemia on jaettu kolmeen vaiheeseen: perustaso, kiihtymisvaihe ja leviämisvaihe. Näiden avulla arvioidaan suositusten ja rajoitusten tarvetta sekä kohdentamista. Vaiheita voidaan käyttää myös päätöksenteon perusteluina alueellisesti ja valtakunnallisesti. Hallitus puoltaa periaatepäätöksessään 23.10.2020, että kunnat voivat epidemian kiihtymisvaiheessa suositella aikuisten (18-vuotiaat ja sitä vanhemmat) ryhmäharrastusten keskeyttämistä sisätiloissa korkean tartuntariskin tilanteissa ja toimintamuodoissa. Korkeampi tartuntariski liittyy harrastuksiin, joissa lähikontakteja ja pisaratartunnan riskiä lähietäisyydellä ei voida välttää. Kaikenikäisten harrastustoiminta pitäisi järjestää niin, että osallistujien ja seurueiden on mahdollista välttää lähikontaktia. Leviämisvaiheen alueilla suositellaan ryhmäharrastustoiminnan keskeyttämistä tarvittaessa kokonaan. Lasten ja nuorten sekä toimintakyvyltään rajoittuneiden väestöryhmien harrastustoiminnan osalta pitäisi tällöinkin käyttää erityistä harkintaa.  Alle 18-vuotiaiden ryhmäharrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä linjataan myös ohjeistuksessa, joka perustuu valtioneuvoston periaatepäätöksen täydennyksen (26.1.2021) mukaisille epidemiatasoille. Ohjeistuksessa esitetään huomiotavaksi toimintatapoja ja tilanteita, jotka vaikuttavat harrastamisen terveysturvallisuuteen (mm. lasten ikä, ryhmän kokoonpanon pysyvyys, toiminnan sisältö, toimitilan ja harrastusryhmän koko, toiminta sisätiloissa tai ulkona). Ohjeistusta suositellaan noudatettavaksi ryhmäharrastuksissa sisätiloissa toimenpidetasolla 1 ja tasolle 2 siirryttäessä myös ulkotiloissa.   Valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös 23.10.2020 Valtioneuvoston periaatepäätös toimintasuunnitelman täydennyksestä 26.1.2021 OKM ja THL suositus: Koronaviruksen tartuntariski sisätiloissa järjestettävässä liikunta- ja kulttuuritoiminnassa OKM THL ohje lasten ja nuorten harrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä 2.2.2021   THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset AVI: vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin koronarajoituksista AVI: Voimassa olevat kokoontumisrajoitukset
fi
Käytetäänkö oppilaitoksissa, kouluissa tai varhaiskasvatuksessa kasvomaskeja?
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittelee tällä hetkellä kasvomaskin käyttöä koko maassa. Tarkemmat suositukset maskin käytöstä eri tilanteissa riippuvat epidemian vaiheesta ja voivat vaihdella alueittain. Koronaepidemian kiihtymis- ja leviämisvaiheessa THL suosittaa kasvomaskin käyttöä joukkoliikenteen lisäksi myös harrastus- ja vapaaehtoistoiminnan sisätiloissa, jos samassa tilassa toimii ja oleskelee useampia henkilöitä sekä julkisissa sisätiloissa ja yleisötilaisuuksissa, joissa lähikontakteja ei voida aina välttää.  THL:n maskisuositus kansalaisille koskee ensisijaisesti yli 12-vuotiaita. Koronaepidemian kiihtymis- ja leviämisvaiheessa maskia suositellaan käytettäväksi korkeakouluissa, toisen asteen oppilaitoksissa ja peruskouluissa kuudennesta luokasta lähtien. Maskia suositellaan käytettäväksi myös koulukuljetuksessa ja joukkoliikenteessä koulumatkoilla. Peruskoulussa maskisuositusta voidaan toteuttaa luokka-asteittain riippumatta yksittäisten oppilaiden iästä. Perusopetuksen alaluokkien eri vuosiluokkien opetusta yhdistävässä yhdysluokkaopetuksessa ei kuudesluokkalaistenkaan tarvitse käyttää maskia koulupäivän aikana. Koska kyse on suosituksesta, oppilaita tai opiskelijoita ei voi velvoittaa käyttämään maskeja. Käyttöön kuitenkin on syytä kannustaa ja opastaa, jotta mahdollinen epidemian leviäminen pystytään mahdollisimman tehokkaasti estämään. Kunta ja sairaanhoitopiiri päättävät tulisiko omalla alueella ottaa käyttöön kiihtymis- tai leviämisvaiheen suositus. Tämän jälkeen kukin toimija (esim. opetuksen järjestäjä) päättää miten, koska ja minkälaisin rajauksin suositus käytännössä voitaisiin toteuttaa. Kasvomaskia voi käyttää alueellisen viranomaisen suosituksen mukaan myös muissa tilanteissa, joissa lähikontaktien välttäminen ei ole mahdollista.  THL ei ole antanut erikseen suositusta maskien käytöstä vapaassa sivistystyössä ja taiteen perusopetuksessa. THL suosittelee maskien käyttämistä julkisissa sisätiloissa ja yleisötilaisuuksissa, joissa lähikontakteja ei voida aina välttää. Tämän takia maskin käyttö on perusteltua vapaassa sivistystyössä ja taiteen perusopetuksessa vastaavalla tavalla kuin muissa koulutusmuodoissa.   THL:n suositus kasvomaskien käytöstä kansalaisille  THL kysymyksiä ja vastauksia maskisuosituksesta  THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 OKM THL Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Mikä taho päättää poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä ja keitä ne koskevat?
Perusopetuslain muutos (1191/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli opetusta ei voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena ja se on opetuksen järjestämiseksi välttämätöntä.  Perusopetuslain 20 a §:n 1 momentin mukaisesti päätöksen poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä tekee opetuksen järjestäjä. Opetuksen järjestäjän ollessa kunta tekee päätöksen kuntalain (410/2015) 90 §:n hallintosäännössä määritelty kunnan toimielin tai viranhaltija.  Valtion, tai rekisteröidyn yhteisön tai säätiön järjestämässä opetuksessa päätöksen tekee valtion ja yksityisen järjestämän koulutuksen hallinnosta annetun lain (634/1998) 4 §:n johtosäännössä määritelty toimielin tai henkilöstöön kuuluva, jonka toimivaltaan asiasta päättäminen kuuluu lain 4 §:n 2 momentin mukaisesti.   OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.1.2021 alkaen
fi
Millaisia järjestelyjä taiteen perusopetukseen suositellaan koronaepidemian eri vaiheissa?
Opetus- ja kulttuuriministeriö (OKM) ja Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos (THL) ovat antaneet 2.2.2021 ohjeen lasten ja nuorten harrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä valtioneuvoston periaatepäätöksen 26.1.2021 mukaisilla epidemiatasoilla. OKM:n ja THL:n ohje koskee myös taiteen perusopetuksen järjestäjiä. Valtioneuvoston  periaatepäätöksessä (26.1.) kuvataan kolme toimenpidetasoa koronaepidemian kiihtymisen ja erityisesti virusmuunnosten leviämisen estämiseksi. Toimenpidetasolla 1 leviämisvaiheen alueilla aikuisten ryhmäharrastustoiminta ja siihen osallistuminen suositellaan keskeytettäväksi tilapäisesti kokonaan. Alle 18-vuotiaiden lasten ja nuorten ryhmäharrastusten kohdalla on syytä käyttää erityistä harkintaa. Toimenpidetasolla 2 lasten ja nuorten ryhmäharrastustoiminta sisätiloissa korkean tartuntariskin toimintamuodoissa voidaan suositella tilapäisesti keskeytettäväksi ja mahdollisuuksien mukaan etämuotoisena toteutettavaksi. Harrastustoiminta keskeytettäisiin, ellei siinä voida noudattaa annettuja turvallisen harrastamisen periaatteita. Ohjeistuksen tarkoituksena on tuoda esille toimintatapoja ja tilanteita, joilla on vaikutusta lasten ja nuorten harrastustoimintaan terveysturvallisuuden näkökulmasta.  Tällöin tarkastelun kohteeksi on otettava ainakin lasten ikä, ryhmän kokoonpanon pysyvyys, toiminnan sisältö, toimitilan ja harrastusryhmän koko sekä se, harjoitetaanko toimintaa sisätiloissa vai ulkona. Opetushallituksen sivuilta löytyvät tarkemmat ohjeet taiteen perusopetuksen opetusjärjestelyistä.  OPH: taiteen perusopetuksen järjestäminen 1.1.2021 alkaen OKM THL: Ohje lasten ja nuorten harrastustoiminnan (ml. taiteen perusopetus) järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä valtioneuvoston periaatepäätöksen 26.1.2021 mukaisilla epidemiatasoilla
fi
Millaisia ohjeita museoissa ja niissä järjestävissä yleisötilaisuuksissa noudatetaan?
Museoiden jatkuvaluonteisessa toiminnassa noudatetaan julkisissa tiloissa noudatettavaksi suositeltuja hygieniaohjeita ja tartuntatautilain säännöksiä sekä lain nojalla annettavia kuntien ja aluehallintovirastojen päätöksiä.  Museossa järjestettäviä esityksissä, tapahtumissa ja muita yleisötilaisuuksissa noudatetaan yleisötilaisuuksien järjestämistä koskevia ohjeita sekä tartuntatautilain mukaisia säännöksiä ja lain nojalla annettavia kuntien ja aluehallintovirastojen päätöksiä.   Tiloja ja yleisötilaisuuksia koskevissa rajoituksissa ja suosituksissa on alueellisia eroja sen mukaan, missä epidemian vaiheessa alue on. Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen (THL) ja opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) ohje hyvästä hygieniasta ja turvaväleistä on voimassa suositusluonteisina kaikissa vaiheissa. Lisäksi aluehallintovirastot ovat saattaneet asettaa kyseisen ohjeen noudattamisen yleisötilaisuuden järjestämisen edellytykseksi.  Tartuntatautilain (1227/2016) väliaikainen muutos tuli voimaan 22.2.2021. Muutos on voimassa 30.6.2021 asti. Muutos koskee lain pykäliä 58 c – 58 h, joissa säädetään niistä toimenpiteistä, jotka koskevat covid-19-epidemian leviämisen estämistä. Museotilat ovat lain tarkoittamia yleisölle avoimia tai rajatun asiakas- tai osallistujapiirin oleskeluun tarkoitettuja tiloja. Säännökset koskevat sekä kunnallisia että yksityisiä museoita.  Lain 58 c §:ssä tarkoitetut yleiset hygieniatoimet, joita ovat käsien puhdistamismahdollisuuden tarjoaminen ja toimintaohjeiden antaminen asiakkaille sekä tilojen ja pintojen puhdistamisen tehostaminen, ovat velvoittavia kaikissa asiakas- ja osallistujatiloissa suoraan lain nojalla.  Epidemian leviämisvaiheessa, jos kunnan tai sairaanhoitopiirin alueella todetaan tautiryppäitä, joiden tartuntaketjuja ei pystytä luotettavasti jäljittämään ja jotka aiheuttavat asiantuntija-arvion mukaan merkittävän riskin uusien tartuntojen leviämiseen alueella, kunta tai usean kunnan alueella aluehallintovirasto voi tehdä päätöksen, että toiminta on järjestettävä siten, että asiakkailla ja seurueilla on tosiasiallinen mahdollisuus välttää lähikontakti toisiin asiakkaisiin ja seurueisiin. Lähikontaktilla tarkoitetaan fyysistä kontaktia tai sitä, että ihmiset oleskelevat kasvotusten tai samassa tilassa alle kahden metrin läheisyydessä toisistaan yli 15 minuutin ajan. Velvoite voidaan toteuttaa asiakasmäärää rajaamalla, asiakaspaikka- tai tilajärjestelyin taikka muulla toiminnan erityispiirteet huomioon ottavalla tavalla. Tämä koskee myös museotiloja.  Kunta tai aluehallintovirasto voi sulkea asiakkaiden ja osallistujien käyttöön tarkoitetut elinkeino- ja muun toiminnan tilat kahdeksi viikoksi myös yksityisten tilojen osalta. Yksityisten tilojen sulkeminen voi koskea ainoastaan tartuntatautilaissa määriteltyjä tiloja, joissa tapahtuva toiminta muodostaa erityisen riskin epidemian leviämiselle. Kunta voi kuitenkin päättää myös omien museotilojensa sulkemisesta. Kunnat voivat sulkea tilat pidemmäksikin aikaa. Kunnat voivat antaa tilojen sulkemista koskevia suosituksia myös yksityisille toimijoille.  OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset THL: Suositus kasvomaskien käytöstä Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista Valtioneuvoston periaatepäätös 23.10.2020  Valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021
fi
Millaisia opetusjärjestelyitä korkeakouluissa suositellaan koronaepidemian eri vaiheissa?
Koronaepidemiaan liittyvän hybridistrategian toteuttamisesta annetussa sosiaali- ja terveysministeriön toimintasuunnitelmassa epidemia on jaettu kolmeen vaiheeseen: perustaso, kiihtymisvaihe ja leviämisvaihe.  Näiden avulla arvioidaan suositusten ja rajoitusten tarvetta sekä kohdentamista. Vaiheita voidaan käyttää myös päätöksenteon perusteluina alueellisesti ja valtakunnallisesti. Valtioneuvoston periaatepäätöksen 26.1.2021 puoltamana sosiaali- ja terveysministeriö on täydentänyt 1.3.2021 toimintasuunnitelmaa toimenpidekokonaisuuksilla, joiden tavoitteena on torjua epidemian kiihtyminen ja herkemmin tarttuvan virusmuunnosten leviäminen ja siten saada lisäaikaa epidemian hillitsemisessä. Kiihtymisvaiheessa olevilla alueilla korkeakoulujen suositellaan siirtyvän etäopetukseen, kuitenkin huomioiden välttämättömän lähiopetuksen tarpeet. Leviämisvaiheessa oleviksi arvioiduilla ja rinnastettavilla alueilla suositellaan, että korkeakouluissa siirrytään kokonaisuudessaan etäopetukseen. Suositus ei koske välttämätöntä lähiopetusta. Etäopetuksen järjestelyt toteutetaan siten, että niiden kielteiset vaikutukset opintojen etenemiselle voidaan minimoida. Korkeakoulut vastaavat opiskeluympäristön turvallisuudesta yliopistolain 41 a §:n ja ammattikorkeakoululain 31 §:n nojalla. Korkeakoulut päättävät itse, missä määrin lähiopetusta tai muuta toimintaa niiden tiloissa järjestetään.  Opetuksessa ja ohjauksessa, joita ei ole mahdollista toteuttaa muutoin kuin lähiopetuksena tai korkeakoulun tiloissa, mutta jotka ovat opintojen etenemisen kannalta välttämättömiä, korkeakoulujen tulee huolehtia opiskelijoiden sekä opetus- ja ohjaushenkilöstön turvallisuudesta sekä noudattaa tartuntatautilain 58 c §:n (147/2021) hygienia- ja väljyyssäännöksiä ja terveysviranomaisten ohjeita tila- ja hygieniajärjestelyistä. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ovat lisäksi antaneet 4.8.2020 suosituksen yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille toiminnan terveysturvallisesta järjestämisestä koronavirusepidemian aikana.  Valtioneuvoston periaatepäätös 23.10.2020 Valtioneuvoston periaatepäätös 26.1.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös periaatepäätös hybridistrategian toimintasuunnitelman täydennyksessä tarkoitetun tason kaksi käyttöönotosta 25.2.2021 STM:n kirje rajoitustoimenpiteistä virusmuunnoksen ja epidemian leviämisen estämiseksi - tason kaksi käyttöönotto 1.3.2021    THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Millaisia opetusjärjestelyjä suositellaan koronaepidemian eri vaiheissa?
Koronaepidemian aikana opetuksen järjestämisessä noudatetaan tautitilanteen hillitsemiseksi ja leviämisen ehkäisemiseksi annettuja viranomaisten ohjeita, suosituksia ja rajoituksia sekä tartuntatautilain hygienia- ja väljyyssäännöksiä.  Voimassa on sekä koko Suomea koskevia, että alueellisia rajoituksia ja suosituksia. Alueelliset rajoitukset ja suositukset riippuvat siitä, missä epidemian vaiheessa alue on.  Valtioneuvosto hyväksymä periaatepäätös suunnitelmasta koronakriisin hallinnan hybridistrategiaksi sekä sen täydennykset ja hybridistrategian toimintasuunnitelma täydennyksineen ohjaavat viranomaisia koronavirusepidemian hillinnässä.  Opetuksen järjestäminen koronaepidemian perustasolla, kiihtymisvaiheeessa ja leviämisvaiheeessa Hybridistrategian toteuttamisesta annetussa sosiaali- ja terveysministeriön toimintasuunnitelmassa epidemia on jaettu kolmeen vaiheeseen: 1. perustaso 2. kiihtymisvaihe 3. leviämisvaihe.  Epidemian vaiheiden avulla arvioidaan suositusten ja rajoitusten tarvetta sekä kohdentamista. Vaiheita voidaan käyttää myös päätöksenteon perusteluina alueellisesti ja valtakunnallisesti. Kiihtymisvaiheessa toimenpidesuunnitelmassa suositellaan, että korkeakoulut siirtyvät etäopetukseen, kuitenkin huomioiden välttämättömän lähiopetuksen tarpeet.  Leviämisvaiheessa julkisille ja yksityisille opetuksen järjestäjille suositellaan, että korkeakouluissa ja toisen asteen opetuksessa (lukiokoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, aikuisten taiteen perusopetuksessa, vapaassa sivistystyössä ja aikuisten perusopetuksessa) siirrytään kokonaisuudessaan etäopetukseen. Suositus ei koske välttämätöntä lähiopetusta.  Etäopetuksen järjestelyt toteutetaan siten, että niiden kielteiset vaikutukset opintojen etenemiselle voidaan minimoida. Koulutuksen järjestäjät päättävät etäopetukseen siirtymisestä.  Koulutusta järjestetään voimassa olevan toimintalainsäädännön mukaisesti ja sen mahdollistamin joustoin. Koulutuksen järjestämisessä tulee huomioida tartuntatautilain 58 c §:n hygienia- ja väljyyssäännökset sekä muu hygienia- ja turvallisuusohjeistus.   Hybridistrategia koronavirusepidemian torjumiseksi, epidemiologiset vaiheet ja toimenpidetasot STM:n viranomaisohjeet ja päätökset koronavirustilanteessa THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset  OPH:n tukimateriaalit opetuksen järjestäjille etäopetukseen siirryttäessä
fi
Millaisia rajoituksia kulttuuri- ja urheilutapahtumissa noudatetaan?
Esityksiä, tapahtumia ja muita yleisötilaisuuksia koskevat aluehallintoviraston tartuntatautilain nojalla tekemät päätökset. Jos tartuntatautitilanne pahenee äkillisesti, kukin kunta voi tehdä paikallisesti tiukempia rajoituksia epidemian leviämisen torjumiseksi. Huomioi kunnan ja aluehallintoviraston antamat määräykset yleisötilaisuuksien henkilömääristä. Tilaisuuksien ja toiminnan järjestäjät voivat laatia tilanne-, toiminta- tai tapahtumakohtaisia suosituksia, joissa on kuitenkin otettava huomioon mm. kokoontumisrajoituksia koskevat päätökset sekä yleisötilaisuuksista annetut ohjeet. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön turvaetäisyyksistä ja hygieniakäytännöistä antamaa ohjetta noudattamalla on tarkoitus varmistaa osallistujien turvallisuus ja estää koronavirustartuntojen leviämistä.  Järjestäjä vastaa siitä, että tapahtuma järjestetään osallistujille turvallisella tavalla ja miten ohjetta käytännössä sovelletaan järjestelyihin. Järjestäjän voi olla syytä eriyttää toimintaa jakamalla yleisöä ja palveluja erillisille alueille, jotta tilaisuudessa voidaan noudattaa ohjeistusta.  Työnantajan ominaisuudessa toimivan tilaisuuden järjestäjän velvollisuuksista työntekijöiden suojaamiseksi säädetään erikseen. Julkisissa tiloissa työskentelevien osalta toimenpiteet perustuvat työnantajan tekemään riskinarvioon. Työterveyshuolto tukee työnantajaa riskinarviossa. Jokaisen järjestäjän ja osallistujan vastuulla on noudattaa viranomaisten määräyksiä, ohjeita ja suosituksia toiminnassaan ja siten ehkäistä koronaviruksen leviämistä.  OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön Aluehallintovirasto: Tiedoksiannot ja määräykset  Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset THL: Suositus kasvomaskien käytöstä Valtioneuvoston periaatepäätös  Valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021
fi
Millaisia suosituksia ja rajoituksia ryhmäharrastuksiin liittyy?
Kunnat ja kuntayhtymät voivat antaa kunnallisia ja alueellisia suosituksia noudattaa ryhmäharrastustoiminnassa vastaavia turvallisuusohjeita kuin yleisötilaisuuksissa.  Harrastustoiminnassa ja julkisten tilojen käytössä on huolehdittava, että osallistujien ja seurueiden on tosiasiallisesti mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa. Tämä voi tapahtua osallistujamäärää rajoittamalla, asiakaspaikka- tai tilajärjestelyin taikka muilla tavoin. Koronaepidemiaan liittyvässä toimintasuunnitelmassa epidemia on jaettu kolmeen vaiheeseen: perustaso, kiihtymisvaihe ja leviämisvaihe.  Näiden avulla arvioidaan suositusten ja rajoitusten tarvetta sekä kohdentamista. Vaiheita voidaan käyttää myös päätöksenteon perusteluina alueellisesti ja valtakunnallisesti. Koronaepidemian kiihtymisvaiheessa kunnat ja kuntayhtymät voivat lisäksi suositella aikuisten (18-vuotiaat ja sitä vanhemmat) ns. korkean riskin ryhmäharrastusten keskeyttämistä sisätiloissa ja toteuttamista mahdollisuuksien mukaan etämuotoisena. Korkeampi tartuntariski liittyy harrastuksiin, joissa lähikontakteja ja pisaratartunnan riskiä lähietäisyydellä ei voida välttää.  Leviämisvaiheessa kuntien ja kuntayhtymien suositellaan harkitsevan suositusten tiukentamista siten, että ryhmäharrastustukset keskeytettäisiin tilapäisesti tilojen käyttörajoitusten perusteella tarvittaessa kokonaan.  Lasten ja nuorten harrastustoiminnan ja taiteen perusopetuksen sekä toimintakyvyltään rajoittuneiden väestöryhmien harrastustoiminnan osalta on tärkeää arvioida, mitä vaikutuksia rajoituksilla olisi.  Alle 18-vuotiaiden ryhmäharrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä linjataan myös ohjeistuksessa, joka perustuu valtioneuvoston periaatepäätöksen täydennyksen (26.1.2021) mukaisille epidemiatasoille. Ohjeistuksessa esitetään huomiotavaksi toimintatapoja ja tilanteita, jotka vaikuttavat harrastamisen terveysturvallisuuteen (mm. lasten ikä, ryhmän kokoonpanon pysyvyys, toiminnan sisältö, toimitilan ja harrastusryhmän koko, toiminta sisätiloissa tai ulkona). Ohjeistusta suositellaan noudatettavaksi ryhmäharrastuksissa sisätiloissa toimenpidetasolla 1 ja tasolle 2 siirryttäessä myös ulkotiloissa.  Valtioneuvoston ja ministeriöiden suositusten tarkoitus on tukea eri toimijoiden ja viranomaisten toimintaa, ja erityisesti kuntien ja kuntayhtymien sekä aluehallintovirastojen tartuntatautilain mukaisten tehtävien toteuttamista. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta voi tarkistaa voimassa olevat ohjeet ja mitkä alueet kuuluvat koronaepidemian perustaso-, kiihtymis- ja leviämisvaiheeseen.  Valtioneuvoston periaatepäätös hybridistrategian toimintasuunnitelman täydennyksessä tarkoitetun tason kaksi käyttöönotosta 25.2.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös toimintasuunnitelman täydennyksestä 26.1.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös hybridistrategian toimintasuunnitelman toimeenpanoon liittyvistä suosituksista 23.10.2020   OKM ja THL suositus: Koronaviruksen tartuntariski sisätiloissa järjestettävässä liikunta- ja kulttuuritoiminnassa OKM THL ohje lasten ja nuorten harrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä 2.2.2021    THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset AVI: vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin koronarajoituksista OPH: Taiteen perusopetuksen järjestäminen
fi
Millaisilla järjestelyillä varmistetaan riittävät etäisyydet kouluissa ja varhaiskasvatuksessa esim. ruokailussa ja välitunneilla?
Varhaiskasvatuksessa ja lähiopetuksessa on noudatettava väljyys- ja hygeniakäytäntöjä, joista säädetään tartuntatautilain (147/2021) 58 c §:ssä.  Varhaiskasvatuksessa ja lähiopetuksessa tulisi lapsien ja oppilaiden oleskelu järjestää sillä tavoin väljästi, kuin se toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista. Varhaiskasvatus järjestetään mahdollisuuksien mukaan niin, että ryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä keskenään. Varhaiskasvatuksen henkilöstön tulisi toimia saman lapsiryhmän kanssa. Hygienian tehostamisesta ja fyysisten kontaktien välttämisestä huolimatta olisi tärkeää huolehtia, että lapsi saa tarvitsemansa läheisyyden, turvan ja vuorovaikutuksen.  Kouluissa tulee noudattaa, mitä tartuntatautilain 58 c §:ssä säädetään etäisyyden ylläpitämisestä. Toimintaa esimerkiksi rytmittämällä ja porrastamalla sekä ulkotiloja hyödyntämällä voidaan pyrkiä siihen, että samassa tilassa on mahdollisimman vähän henkilöitä.  Eri luokkien välisten kontaktien minimointi voitaisiin toteuttaa porrastamalla ruokailua ja välitunteja. Alakouluissa väljyyden vaatimus voidaan toteuttaa niin, että opetusryhmät pidettäisiin erillään koko koulupäivän ajan. Valinnaisissa aineissa opetusryhmä voi vaihtua, mikäli opetusta ei voitaisi muutoin toteuttaa.   Jos opetusryhmien erillään pitäminen esimerkiksi yläkouluissa ei ole mahdollista, tulisi  panostaa esimerkiksi hygieniaan ja riittävistä turvaväleistä ohjeistamiseen sekä pyrkiä porrastamaan opetusta ja muuta toimintaa siten, että oppilaiden ja opiskelijoiden on mahdollista ylläpitää riittävää etäisyyttä muista henkilöistä. Etäisyyden ylläpitämisen vaatimus voitaisiin toteuttaa myös rytmittämällä opetusta sekä ulkotiloja hyödyntämällä siten, että samassa tilassa olisi mahdollisimman vähän henkilöitä. Ruokailu järjestetään mahdollisuuksien mukaan oman luokan tai ryhmän kanssa, ei yhteisruokailuna ruokasalissa. Ruokasalia voi kuitenkin käyttää porrastetusti. Hygieniasta huolehditaan tartuntatautilain 58 c §:n edellyttämällä tavalla ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana. Tilojen ja pintojen puhdistamista tulee myös tehostaa.  Isoja yhteistilaisuuksia ei tule järjestää, jos tartuntatautilain mukaisia väljyys- ja hygieniasäännöksiä ei voida noudattaa.  Muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella tulisi välttää. Lapsen ja perheen mahdollinen tutustuminen koulun tai varhaiskasvatuksen toimintaan järjestetään noudattaen väljyys- ja hygieniasäännöksiä.  Henkilökunnan kokoontumisia tulisi välttää, esimerkiksi opettajien kokoukset järjestetään ensisijaisesti etäyhteyden avulla. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirtyisi toimipaikasta toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi.  Ryhmäkokoja ja henkilöstömitoitusta koskeva sääntely on voimassa sellaisena kuin se on voimassa varhaiskasvatusta ja perusopetusta koskevassa lainsäädännössä.  THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Milloin ja miten koronaepidemiaan liittyviä rajoituksia puretaan?
Hallitus julkaisi 21.4.2021 suunnitelman koronarajoitusten purkamisesta ja tavoiteaikataulun purkamiselle. Suunnitelmassa kuvataan, miten rajoituksista voitaisiin luopua hallitusti. 

Suunnitelma sisältää rajoitustoimien purkamisen periaatteet, epidemiologiset edellytykset, tavoiteaikataulun sekä vaiheet, joissa rajoitukset puretaan. Hallitus arvioi rajoitusten purkamisen edellytyksiä ja päivittää aikataulua kahden viikon välein. 

Ensimmäisenä on tarkoituksena purkaa lasten ja nuorten toiminnan rajoituksia, vapauttaa ulkona tapahtuvaa ryhmäharrastustoimintaa ja mahdollisuuksien mukaan avata myös kirjastot ja museot terveysturvallisin järjestelyin. Toimivaltaiset viranomaiset alueilla laativat omat tarkemmat alueelliset purkamissuunnitelmat. 

Hallittu rajoitusten purkaminen edellyttää vakaata epidemiatilannetta koko maassa. On tärkeää pitää kiinni voimaan jäävistä rajoituksista ja noudattaa terveysturvallisia toimintatapoja, kun joistakin rajoituksista luovutaan. On myös mahdollista, että joillain alueilla rajoituksia joudutaan jatkamaan, palauttamaan tai kiristämään uudelleen.


	Hallituksen suunnitelma koronarajoitusten purkamisesta
fi
Missä muodossa perusopetus järjestetään kevätlukukaudella?
Perusopetus järjestetään ensisijaisesti lähiopetuksena. Opetuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen koulut ja sen opettajat järjestävät opetusta perusopetuslain ja opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti. Perusopetuslakia on muutettu väliaikaisesti niin, että mikäli opetusta ei tartuntatautilain nojalla annettavan päätöksen johdosta voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena, voidaan opetuksessa siirtyä opetuksen järjestäjän päätöksellä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin perusopetuslain 20 a §:n nojalla. Opetusta voidaan toteuttaa esimerkiksi mallilla, jossa etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ja lähiopetusta vuoroteltaisiin viikoittain tai muulla opetuksen järjestäjän soveltuvaksi arvioimalla rytmillä. Etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ei ole tarkoitus käyttää enempää, kuin se on terveyden turvaamisen kannalta välttämätöntä. Lainsäädäntö on väliaikainen ja laki on voimassa 1.1.2021-31.7.2021. Tavoitteena on antaa opetuksen järjestäjille työkaluja toimia paikallisista lähtökohdista käsin tartuntatautitilanteessa. Arvio lähiopetuksen turvallisesta järjestämisestä tehdään yhdessä alueellisten tartuntatautiviranomaisten kanssa. Lisäksi yksittäisen oppilaan opetusta voidaan järjestää perusopetuslain 20 a §:n 5 momentin nojalla 18 §:n mukaisin erityisillä opetusjärjestelyillä, esimerkiksi etäyhteyksillä. Erityisiä opetusjärjestelyjä voi käyttää, jos oppilaan opetusta ei voida järjestää lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni ja 63 § eristäminen). Päätös erityisistä opetusjärjestelyistä voidaan tehdä enintään tartuntatautilain nojalla annetun oppilasta koskevan päätöksen voimassaolon ajaksi.  OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.1.2021 alkaen THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Mistä löydän tietoa alueellisesta tautitilanteesta ja eri alueiden rajoituksista ja suosituksista?
Sairaanhoitopiirit julkaisevat tietoa alueensa koronaepidemiatilanteesta ja voimassa olevista rajoituksista ja suosituksista, joilla koronaviruksen leviämistä ehkäistään. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilla kootusti linkit eri sairaanhoitopiirien tietoihin. 

Sivuilta voi myös tarkistaa, mitkä alueet kuuluvat koronaepidemian perustaso-, kiihtymis- ja leviämisvaiheeseen. Vaiheiden avulla arvioidaan suositusten ja rajoitusten tarvetta sekä kohdentamista. Sairaanhoitopiirit organisoivat viranomaistyötä alueellaan ja seuraavat tilannetta yhdessä kuntien kanssa.

Aluehallintovirastot antavat tartuntatautilain mukaiset määräykset yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten järjestämisestä. Kunnat tekevät tarvittaessa tarkemmat rajoitukset, jos äkillisiä joukkoaltistumisia tapahtuu. 

Tartuntatautilain väliaikainen muutos vahvistaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten mahdollisuuksia tehdä ennakoivia ja nopeita toimia koronaviruksen leviämisen estämiseksi. 


	THL: Koronaepidemia: alueiden tilanne, rajoitukset ja suositukset
	AVI: Voimassa olevat kokoontumisrajoitukset
	Valtioneuvosto: Rajoitukset ja suositukset koronaepidemian aikana
	Valtioneuvosto: alueiden koronatilanne, rajoitukset ja suositukset
fi
Mistä tiedän, toteutuuko liikkuvuusjaksoni ja mitä sen rahoitukselle tapahtuu?
Ensisijaisesti sinun tulee olla yhteydessä omaan korkeakouluusi ja rahoituskysymyksissä vaihtojakson rahoittajaan (jos muu kuin korkeakoulu). Terveyden ja hyvinvoinninlaitos THL suosittaa, että lyhyet vaihtojaksot keskeytetään toistaiseksi. Oma korkeakoulusi vastaa myös kysymyksiin mahdollisesta vaihtojakson peruutumisesta tai siirtämisestä.   THL: tiedote opiskelijavaihdoista 2.2.2021 THL: Matkustaminen ja koronaviruspandemia OPH: Koronaohjeet Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot -ohjelmien käynnissä oleville hankkeille OPH: Koronaviruksen vaikutukset Nordplus-ohjelmiin OPH: EDUFI-harjoittelu korkeakouluopiskelijoille ja vastavalmistuneille
fi
Miten ammatillisen kouulutuksen näytöt järjestetään?
Ammatillisen koulutuksen näyttöjen toteuttamista koskevaa sääntelyä on joustavoitettu  väliaikaisella lakimuutoksella. Lakimuutos on voimassa 31.7.2021 saakka. Ammatillisen tutkinnon osan osaaminen osoitetaan tekemällä käytännön työtehtäviä aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa (näyttö). Jos näyttöä ei covid-19-epidemiasta johtuvista syistä voida toteuttaa aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa, ammattitaito ja osaaminen voidaan heinäkuun alusta voimaan tulleen väliaikaisen lain mukaan osoittaa suorittamalla muita käytännön tehtäviä, jotka mahdollisimman hyvin vastaavat aitoja työtilanteita ja työprosesseja.  Ammatillisen koulutuksen lainsäädännön mukaan näytöt tulee järjestää ensisijaisesti työpaikoilla käytännön työtilanteissa. Tätä pääsääntöä tulee edelleen noudattaa, mikäli se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle ja näytön arvioijille. Perustellusta syystä näyttö voidaan järjestää myös muualla kuin työpaikalla. Näyttöympäristön tulee tällöin mahdollistaa tutkinnon perusteissa määrätyn osaamisen osoittaminen. Näyttöjä voidaan tämän säännöksen nojalla toteuttaa myös muissa näyttöympäristöissä, kuten koulutuksen järjestäjän omilla työmailla, opetusmetsissä, opetusmaatiloilla tai oppilaitoksen työsaleissa taikka muutoin oppilaitoksessa. Tarvittaessa näytössä osoitettua osaamista voidaan täydentää muulla osaamisen arvioinnilla siten kuin Opetushallitus tutkinnon perusteissa osaamisen arvioinnista määrää. Väliaikaisen lakimuutoksen myötä näytössä osoitettua osaamista voidaan täydentää muulla osaamisen arvioinnilla myös siltä osin, kuin osaamista ei covid-19-epidemiasta johtuvista syistä voida osoittaa aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa. Lain mukaan ammatillisen tutkinnon osan osaamista ei voida kuitenkaan osoittaa eikä arvioida pelkästään kirjallisten tehtävien perusteella. Väljennyksiä ei ole tarkoitus suunnitella tutkintokohtaisiin osaamisen arvioinnin toteuttamissuunnitelmiin, vaan joustojen välttämättömyys tulee arvioida tilannekohtaisesti ja kunkin opiskelijan osalta yksilöllisesti. Opiskelijakohtaisesti osaamisen osoittaminen suunnitellaan henkilökohtaisessa osaamisen kehittämissuunnitelmassa. Väljennyksistä huolimatta tulee huolehtia siitä, että ensisijaisesti selvitetään mahdollisuudet toteuttaa näytöt aidoissa työtilanteissa esimerkiksi vaihtoehtoisia työpaikkoja kartoittamalla, sillä osaamisen osoittaminen aidoissa työtehtävissä on keskeinen ammatillisen koulutuksen laatutekijä. Esitettyjä joustomahdollisuuksia käytetään vain silloin, kun se on koronavirusepidemiaan liittyvien syiden vuoksi välttämätöntä. Ammatillisessa koulutuksessa tulee myös poikkeuksellisten järjestelyjen aikana varmistaa tutkintoa suorittavien osaamisen laatu ja työelämävastaavuus.  Opetushallitus: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö
fi
Miten ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijavalinnat toteutetaan keväällä 2021?
Korkeakouluihin valitaan opiskelijoita useilla valintatavoilla: todistusvalinnalla, valintakokeilla ja myös esimerkiksi avoimessa korkeakoulutuksessa suoritettujen opintojen perusteella. Korkeakoulut päättävät valintaperusteista ja valintakokeiden järjestämisestä itse myös pandemian aikana. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat viestineet tammikuussa 2021, että ne valmistautuvat järjestämään kevään ja kesän valintakokeet kampuksilla tai muissa fyysisissä tiloissa. Kokeet ovat valvottuja, ja niissä noudatetaan tarkkoja turvajärjestelyjä ja tarvittavaa väljyyttä. Korkeakoulut varautuvat myös pandemiatilanteen edellyttämiin muutoksiin valintojen järjestelyissä.  Opintopolku.fi: tietoa pandemian vaikutuksesta valintojen toteuttamiseen
fi
Miten arviointikeskusteluja järjestetään koronaepidemian aikana?
Arviointikeskustelu on yksi mahdollisista kodin ja koulun yhteistyön muodoista oppilaan arviointiin liittyen. Jos arviointikeskusteluja järjestetään, on niiden osalta tärkeää noudattaa väljyys- ja hygieniasäännöksiä, joista säädetään tartuntatautilain 58 c §:ssä. Koronaepidemian aikana muiden kuin oppilaiden ja koulun henkilökunnan oleskelua koulun alueella tulisi välttää. Näin ollen on suositeltavaa toteuttaa mahdolliset arviointikeskustelut etäyhteyksin koronaepidemian aikana. Kukin kouluyksikkö määrittelee paikallisten määräysten, ohjeiden ja suositusten mukaisesti omaan tilanteeseensa sopivat käytännöt ja ohjeistaa huoltajia ja perheitä sekä yhteistyökumppaneita toimimaan niiden mukaisesti. Arviointikeskustelujen toteuttaminen on aina opetuksen järjestäjän paikallinen päätös. Kansalliset normit eivät velvoita kaikkia oppilaita ja heidän huoltajiaan koskevien keskustelujen käymiseen.
fi
Miten erityinen tuki pitää järjestää ammatillisessa koulutuksessa?
Koulutuksen järjestäjät ovat velvollisia järjestämään lain 64 §:ssä tarkoitettua erityistä tukea tai 65 §:ssä tarkoitettua vaativaa erityistä tukea sekä tarjoamaan lain 101 §:ssä tarkoitettuja erityistä tukea saavan opiskelijan opintososiaalisia etuuksia. Jos tuen tai palveluiden tarjoaminen etäjärjestelyin ei ole mahdollista, tulee koulutuksen järjestäjän selvittää mahdollisuudet tuen ja palveluiden antamiseen oppilaitoksen tiloissa. Erityisen tuen järjestämisessä tulee kuitenkin tarkasti kiinnittää huomiota opiskelijan terveyteen ja turvallisuuteen sekä ottaa huomioon opiskelijan mahdollinen kuuluminen riskiryhmiin.
fi
Miten esiopetusta järjestetään poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana?
Perusopetuslain 20 a §:n 4 momentin mukaisesti esiopetusta järjestetään lähiopetuksena myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana kaikille esiopetukseen osallistuville lapsille. Esiopetuksen järjestäjä ei voi päättää tarjoavansa esiopetusta ainoastaan etäopetuksena. Esiopetusta ei kuitenkaan voida järjestää lapselle lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni, 63 § eristäminen). Huoltajien niin toivoessa, ja mikäli se on muuten esiopetuksen järjestäjälle mahdollista, esiopetus voidaan järjestää soveltuvilla tavoilla ja välineillä etäopetuksena. Esiopetuksen järjestäjällä ei ole kuitenkaan velvollisuutta järjestää esiopetusta etäopetuksena.
fi
Miten etäjärjestelyt vaikuttavat lukion kurssien arviointiin?
Opintojen arviointi toteutetaan opetussuunnitelman perusteissa ja paikallisessa opetussuunnitelmassa määritellyillä tavoilla. Joissakin oppiaineissa osaamisen osoittaminen voi olla perusteltua järjestää oppilaitoksen tiloissa. Mikäli näin toimitaan, noudatetaan viranomaisten ohjeistusta. On kuitenkin suositeltavaa pyrkiä näissäkin tapauksissa löytämään etäratkaisuja. Arviointi opintojen aikana ja opiskelun päättyessä tulee toteuttaa mahdollisimman monipuoliseen näyttöön perustuen. Kunkin kurssin arviointimenettelyt kerrotaan opiskelijoille kurssin alussa. Lähtökohta on, että numeroarviointia edellyttävät kurssit arvioidaan edelleen numeroin.  OPH: Lukiokoulutuksen järjestäminen
fi
Miten ilmanvaihdosta tulisi huolehtia koronaepidemian aikana varhaiskasvatuksen, opetuksen ja koulutuksen tiloissa?
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on julkaissut varhaiskasvatuksen, opetuksen ja koulutuksen tilojen ylläpidosta vastaavalle tekniselle henkilöstölle suunnatun ohjeistuksen ilmanvaihdosta. Ilmanvaihdosta huolehtimalla voidaan pienentää koronaviruksen leviämisriskiä. THL:n ohjeen mukaan päiväkodeissa ja oppilaitoksissa ilmanvaihdon tulisi olla päällä kaksi tuntia ennen ja jälkeen rakennuksen käytön. Myös mahdollinen iltakäyttö ja siivous tulisi huomioida.  Mikäli ilmanvaihtoa ei voida säätää riittävän tehokkaaksi, tulisi tilat tuulettaa vähintään kerran tunnissa (mielellään ristiveto), esimerkiksi ainakin joka oppitunnin jälkeen (väh.15 min) sekä oppituntien aikana niin usein kuin mahdollista sään niin salliessa. Ilmanvaihtoon liittyvät ohjeistukset on hyvä huomioida varhaiskasvatuksessa, esiopetuksessa, perusopetuksessa, lukiokoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, vapaassa sivistystyössä ja taiteen perusopetuksessa, korkeakoulutuksessa ja muussa koulutuksessa käytettävissä tiloissa.   THL: Ilmanvaihto-ohjeistus varhaiskasvatuksen, opetuksen ja koulutuksen tilojen käytöstä vastaaville
fi
Miten kirjastot palvelevat koronaepidemian aikana?
Kirjastoissa on tärkeä huolehtia hygieniasuositusten noudattamisesta. Näin ennaltaehkäistään tartuntoja ja voidaan rajata altistuneiden määrää. Tilaisuuksien ja toiminnan järjestäjät voivat laatia tarkempia tilanne-, toiminta- tai tapahtumakohtaisia suosituksiaan, joissa on kuitenkin otettava huomioon mm. aluehallintoviraston kokoontumisrajoituksia koskevat päätökset sekä yleisötilaisuuksista annetut ohjeet.  THL ja OKM ohje koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä 21.9.2020 THL: Suositus kasvomaskien käytöstä Lisää kirjastoihin liittyviä kysymyksiä ja vastauksia Aluehallintoviraston sivulla  Kirjastot ja korona. Tietoa asiakkaille ja kirjastoammattilaisille
fi
Miten koronaepidemia vaikuttaa tutkimukseen ja tki-toimintaan korkeakouluissa?
Korkeakoulujen tilojen sulkeminen Aluehallintovirastojen päätöksillä ei ole lähtökohtaisesti koskenut yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimus,- kehitys- ja innovaatiotoiminnan käytössä olevia tiloja, erityisesti kriittisillä tutkimuksen aloilla. Tutkimus- ja tki-tiloissa voidaan työskennellä, kun henkilöstön turvallisuudesta huolehditaan tila- ja hygieniajärjestelyin.  Tietoa koottuna yliopistoittain (Unifi) Tietoa koottuna ammattkorkeakouluittain (Arene)
fi
Miten koronaviruksesta johtuvat rajoitukset vaikuttavat nuorisotyöhön?
Nuorisotyössä tilojen avaaminen tavanomaiselle toiminnalle on mahdollista. Tartuntojen leviämistä pyritään edelleen estämään. Tarkat ratkaisut esimerkiksi tilojen käyttöön ja palveluiden järjestämistapaan tehdään paikallisesti. Eri menetelmiä voidaan käyttää rinnakkain ja kehittää edelleen nuorten etu ja paikalliset olosuhteet huomioiden. Nuorisotilatoiminnassa, etsivässä nuorisotyössä ja nuorten työpajatoiminnassa on erityisesti otettava huomioon seuraavat suositukset:  Toimintaan voi osallistua vain oireettomana Suositeltua turvaväliä noudatetaan Hyvää käsi- ja yskimishygieniaa noudatetaan Työterveyslaitoksen siivousohjeet huomioidaan Annetaan osallistujille tarvittavat ohjeet ja huolehditaan niiden noudattamisesta Toimitaan niin, että sairastumistapauksissa altistuneet voidaan jäljittää  Tapahtumia ja muita yleisötilaisuuksia koskevat aluehallintoviraston tartuntatautilain nojalla tekemät päätökset. Jos tartuntatautitilanne pahenee äkillisesti, kunta voi tehdä tiukempia rajoituksia epidemian leviämisen torjumiseksi. Alle 18-vuotiaiden ryhmäharrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä linjataan myös ohjeistuksessa, joka perustuu valtioneuvoston periaatepäätöksen täydennyksen (26.1.2021) mukaisille epidemiatasoille. Ohjeistuksessa esitetään huomiotavaksi toimintatapoja ja tilanteita, jotka vaikuttavat harrastamisen terveysturvallisuuteen (mm. lasten ikä, ryhmän kokoonpanon pysyvyys, toiminnan sisältö, toimitilan ja harrastusryhmän koko, toiminta sisätiloissa tai ulkona). Ohjeistusta suositellaan noudatettavaksi ryhmäharrastuksissa sisätiloissa toimenpidetasolla 1 ja tasolle 2 siirryttäessä myös ulkotiloissa.   Aluehallintovirastojen vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin Valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021 THL ja OKM: Ohje koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä 21.9.2020 OKM THL ohje lasten ja nuorten harrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä 2.2.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös toimintasuunnitelman täydennyksestä 26.1.2021 THL: Suositus kasvomaskien käytöstä Ruokailujen järjestämiseen voi soveltaa THL:n ja OKM:n ohjeita oppilaitoksille ja varhaiskasvatukselle Kuljetuksiin liittyen voi soveltaa THL:n ohjeita koulukuljetuksiin Leiritoimintaan voi soveltaa Suomen nuorisokeskusten ohjeita nuorisokeskuksiin saapuville
fi
Miten koronavirus vaikuttaa EU:n Erasmus-opiskelijavaihtoihin tai Suomessa opiskelevien kv. tutkinto-opiskelijoiden tilanteeseen?
Korkeakoulut, oppilaitokset ja muut vaihto-ohjelmia ja hankkeita toteuttavat organisaatiot päättävät itse, yhdessä yhteistyöorganisaatioidensa kanssa, kansainvälisten toimintojensa toteuttamisesta ja sopivat toimenpiteistä sekä lähtevän että saapuvan liikkuvuuden osalta. Vaihtojaksojen siirtämiset, keskeyttämiset ja uudelleenorganisoinnit ovat ensisijaisesti oppilaitoksen tai korkeakoulun päätettävissä. Niiden tulee seurata viranomaistiedotteita, olla yhteydessä kv-hankkeisiin osallistuviin henkilöihin ja neuvoa heitä ottamaan tarvittaessa yhteyttä Suomen suurlähetystöön tai konsulaattiin lisäohjeiden saamiseksi. EU-hankkeiden kansainvälisiä toimintoja on mahdollista keskeyttää ennenaikaisesti, toteuttaa toisen yhteistyökumppanin luona, siirtää myöhempään ajankohtaan tai perua. Peruuntumisesta tai siirtymisestä tulee ilmoittaa mahdollisimman pian kansalliseen toimistoon eli Opetushallitukseen, joka neuvoo asiassa eteenpäin. Suomen kansallisen toimiston rahoittamien Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen –ohjelmien kautta tuettujen liikkuvuusjaksojen ja kulujen osalta on mahdollista hakea korvausta force majeure -menettelyn kautta. Force majeure -käytännöt voivat vaihdella maittain. Hankkeen kulujen korvaamisesta päättää aina hanketta rahoittavan maan kansallinen toimisto, joten on keskeistä, että hanketta koordinoiva organisaatio johtaa prosessia rahoittavan kansallisen toimiston ohjeiden mukaisesti. Muiden kuin EU-ohjelmien rahoittaminen vaihtojen osalta tulee olla yhteydessä rahoittajatahoon. Lisätietoja saa enssijaisesti oman oppilaitoksen kv-palveluista. Koronaviruksen vaikutukset Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot -ohjelmiin EDUFI-harjoittelu
fi
Miten koronavirus vaikuttaa OKM:n avustamaan toimintaan?
Opetus- ja kulttuuriministeriö suhtautuu koronavirustilanteesta johtuen joustavasti siihen, että välttämättömät avustetun toiminnan tai hankkeen esim. aiemmin varatuista matkoista tai tehdyistä tila- ja majoitusvarauksista aiheutuneet kustannukset voidaan kattaa avustuksella. Koronavirustilanteessa avustuksen käyttöön liittyviä ohjeita:  Avustuksen käyttöaikaan voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Selvityksen tai sen liitteiden toimittamiselle voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Yleisavustuksen saajat toimittavat avustuksen käyttöä koskevan selvityksen määräaikaan mennessä. Mikäli tilinpäätöstä ei ole vahvistettu, voidaan selvitykseen liittää vahvistamaton, hallituksen allekirjoittama tilinpäätös. Vahvistettu tilinpäätös toimitetaan myöhemmin, selvityksen täydennyksenä, mikäli se poikkeaa hallituksen allekirjoittamasta. Valtionavustuksen saajan tulee ilmoittaa viipymättä valtionapuviranomaiselle valtionavustuksen käyttötarkoituksen toteutumiseen vaikuttavasta muutoksesta tai muusta valtionavustuksen käyttöön vaikuttavasta muutoksesta. Avustuksen käyttö ei saa olla ristiriidassa avustuspäätöksen käyttötarkoituksen, ehtojen ja rajoitusten kanssa.  Opetus- ja kulttuuriministeriö kehottaa valtionavustusten saajia seuraamaan koronavirukseen liittyvää viranomaisviestintää ja viranomaisohjeita.
fi
Miten koronavirus vaikuttaa ylioppilaskirjoituksiin?
Ylioppilastutkintolautakunta on ohjeistanut kokeiden järjestämistä siten, että kokelaiden ja valvojien altistumista minimoidaan ja huolehditaan turvallisesta koeympäristöstä.  Ylioppilastutkintolautakunta seuraa tilannetta ja tekee yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa valtioneuvoston ja ministeriöiden linjausten pohjalta.  Ylioppilastutkintolautakunnan ohjeet koronavirukseen leviämiseen varautumiseksi THL: Karanteenissa olevien kokelaiden ylioppilaskokeiden järjestäminen koronavirusepidemian aikana (pdf)
fi
Miten koulujen ja varhaiskasvatuksen tilojen avaamisesta ja sulkemisesta päätetään?
Tartuntatautilain (1227/2016) mukaan kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin voi päättää toimialueellaan oppilaitosten ja päiväkotien ja vastaavien tilojen sulkemisesta, jos tilojen sulkeminen on välttämätön tartuntataudin leviämisen estämiseksi. Asiasta ei siis päätä kunnan varhaiskasvatus- tai opetustoimi taikka varhaiskasvatuksen toimipaikka tai yksittäinen koulu.  Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavat päätökset silloin, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Päätökset tehdään enintään yhden kuukauden ajaksi. Toimenpiteet on heti lopetettava, kun tartunnan vaaraa ei enää ole. Perusopetuslain muutos (1191/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli opetusta ei voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena ja se on opetuksen järjestämiseksi välttämätöntä. Lailla turvataan perusopetuslain mukaisen opetuksen turvallinen järjestäminen kevätlukukaudella 2021. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymistä koskeva harkinta on tapauskohtaista. Opetuksen järjestäjä ei voi siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin varmuuden vuoksi.
fi
Miten opetus toteutuu karanteenissa?
Oppilaan ollessa karanteenissa, opetus voidaan järjestää erityisin opetusjärjestelyin eli esimerkiksi etäyhteyksin toteutettavana opetuksena. Tartuntatautilain mukainen tartuntatautiviranomainen voi tehdä päätöksen oppilaan oppilaitoksesta poissaolosta (TTL 57 §), karanteenista (TTL 60 §) ja eristyksestä (TTL 63 §). Päätös poissaolosta ja eristyksestä voidaan tehdä enintään kahden kuukauden ajaksi ja päätös karanteenista enintään kuukauden ajaksi.  Perusopetuslain 20 a §:n 5 momentin mukaisesti, milloin oppilaan opetusta ei edellä tarkoitetuissa tilanteissa voida järjestää lähiopetuksena, opetus voidaan järjestää perusopetuslaissa tarkoitetuin erityisin opetusjärjestelyin (18 §:,1 mom. 3 kohta). Erityistä opetusjärjestelyä koskeva päätös voidaan tehdä enintään edellä tarkoitetun tartuntatautilain nojalla annetun oppilasta koskevan päätöksen voimassaolon ajaksi.   Oppilaan oikeus maksuttomaan perusopetukseen ja perusopetuslain mukaisiin palveluihin säilyy edellä mainituissa tartuntatautitilanteissa. Oppilailla on karanteenin ja eristämisen aikana samat oikeudet ja etuudet kuin poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden vuoksi etäopetuksessa olevilla.
fi
Miten oppilaitoksissa toimitaan koronavirustapauksissa?
Jos henkilö sairastuu päivän aikana, tulee hänen poistua välittömästi oppilaitoksesta tai siirtyä erilliseen tilaan. Oireisten tulee herkästi hakeutua koronavirustestiin. Mikäli testitulos on negatiivinen ja oireilu selvästi vähenemässä, voi opiskelija osallistua lähiopetukseen ja muuhun toimintaan oppilaitoksen tiloissa, vaikka oireet eivät olisi kokonaan väistyneet. Ennen testituloksen valmistumista on kuitenkin vältettävä kontaktia muihin. Jos oireet myöhemmin alkavat uudelleen tai lisääntyvät, tulee hakeutua uuteen koronavirustestiin ja välttää kontaktia muihin.  Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuva opiskelija sairastuu, tulee oppilaitoksen ottaa yhteyttä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavaan yksikköön tilanteen ja vaadittavien toimenpiteiden arvioimiseksi. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu tartuntatautilain mukaan kunnan tai sairaanhoitopii-rin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille. Jos koronavirustartunta todetaan jollakulla opiskelijalla tai oppilaitoksessa työskentelevällä, selvitetään onko tapahtunut altistumista, ja altistuneet pitää jäljittää ja asettaa tartuntatautilain nojalla karanteeniin.    Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa.  OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020 THL: Koronavirustestit THL: Karanteeni ja eristys
fi
Miten oppilashuollon palvelut toteutetaan koronaepidemian aikana?
Koronaepidemia ja etäopetusjaksot ovat lisänneet lasten ja nuorten tuen tarvetta. Oppilashuollon palveluiden, eli kouluterveydenhoitajan ja -lääkärin, kuraattorin ja psykologin täysi tai jopa vahvistettu työpanos tarvitaan oppilaiden, vanhempien ja opettajien tueksi. Koulun työntekijän on viipymättä oltava yhteydessä opiskeluhuollon psykologi- tai kuraattoripalveluihin, jos hän arvioi oppilaan tarvitsevan kyseisiä palveluita. Jos yhteydenottoa ei ole mahdollista tehdä yhdessä oppilaan tai huoltajan kanssa, on yhteydenotosta annettava heille tieto. Samalla psykologille tai kuraattorille luovutetaan tuen tarpeen arvioinnissa tarvittavat tiedot salassapidon estämättä. Yhteydenotto voi perustua niin oppilaan oppimisen kuin psyykkisten tai sosiaalisten ongelmien aiheuttamaan tarpeeseen. Oppilaita ohjataan tarvittaessa kouluterveydenhuollon palveluihin normaalikäytäntöjen mukaisesti. Oppilashuollon toteuttamisessa noudatetaan opetussuunnitelmaa. Oppilashuollon toimintaa ohjaa koulukohtainen oppilashuoltosuunnitelma. Oppilashuollon palvelut järjestetään siten, että oppilaat voivat itse hakeutua palveluihin helposti ja opettajilla on mahdollisuus konsultoida palvelujen asiantuntijoita matalalla kynnyksellä. Opiskeluhuollon palvelujen työntekijät ja kuntoutus- ja terapiapalveluista vastaavat ammattilaiset voivat tarpeen mukaan siirtyä työtehtäviinsä koululta toiselle. Oppilashuoltopalveluja ja kuntoutus- ja terapiapalveluja järjestettäessä huomioidaan tartuntatautilain 58 c §:n väljyys- ja hygieniasäännökset. Lähiopetuksessa yhteisöllisen oppilashuollon merkitys korostuu. Koulukohtaisessa oppilashuoltoryhmässä on hyvä suunnitella jo etukäteen yhteisöllisen työn toimintatavat ja niiden edellyttämä työnjako koulussa. Kunnalla on velvollisuus järjestää oppilashuoltoa ja oppilashuollon palveluita myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana oppilas- ja opiskelijahuoltolain mukaisesti, eikä siitä voi poiketa. Opetuksen järjestäjä tulisikin arvioida, kuinka oppilashuollon palveluiden saavutettavuus toteutuu etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa. Oppilaiden vertaissuhteiden tukeminen korostuu etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa, mikä voi korostaa yhteisöllisen opiskeluhuollon tarvetta kouluissa. Lasten ja perheiden hyvinvoinnin turvaamiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota myös eri hallinnonalojen yhteistyössä. Oppilashuollon palvelut voidaan järjestää koulun tiloissa, vaikka muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella tulisi välttää.  Oppilashuoltopalveluiden lisäksi myös yksittäisten oppilaiden kuntoutus ja terapiapalvelut voidaan toteuttaa koulun tiloissa.   OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.1.2021 alkaen THL: Neuvolan ja opiskeluhuollon palvelujen järjestäminen koronavirustilanteessa
fi
Miten oppimisen ja koulunkäynnin tuen tarpeessa olevia oppilaita tuetaan koronaepidemian aikana ja kuinka mahdolliset oppimiserot saadaan myöhemmin kurottua?
Perusopetuslain mukaan oppilaalla on kaikissa tilanteissa oikeus saada oppilaanohjausta sekä riittävää oppimisen ja koulunkäynnin tukea heti tuen tarpeen ilmetessä. Opetuksen järjestäjällä on velvollisuus järjestää oppimisen tukea sellaisilla toteuttamistavoilla kuin sitä on olosuhteisiin nähden mahdollista toteuttaa poikkeuksellisten opetusjärjestelyjen, karanteenin ja eristyksen aikana. Tehostetun ja erityisen tuen oppilaiden tuen tarve voi korostua poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana. Oikeus riittävään oppimisen ja koulunkäynnin tukeen korostuu etäyhteyksin toteutettavassa opetuksessa, joissa voi syntyä oppimisen tuen tarvetta myös oppilaille, jotka eivät ole sitä aikaisemmin tarvinneet. On huolehdittava, että ongelmatilanteet tunnistetaan ja niihin puututaan ajoissa. Vaikka opetus muutoin epidemiatilanteen takia järjestettäisiin poikkeuksellisesti esimerkiksi etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ja lähiopetusta vuorottelemalla (perusopetuslain 20 a § väliaikainen muutos 521/2020), opetus järjestetään kevätlukukaudella 2021 lähiopetuksena   erityisen tuen päätöksen saaneille oppilaille (perusopetuslain 17 §) pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaille (perusopetuslain 25 § 2) valmistavan opetuksen oppilaille (perusopetuslain 5 §)  sekä esiopetuksen ja perusopetuksen 1—3 vuosiluokkien oppilaille.   Myös perusopetuslain 20 a §:n 4 momentissa tarkoitetut haavoittuvassa asemassa olevat oppilaat voivat siirtyä erityisiin opetusjärjestelyihin perusopetuslain 20 a §:n 5 momentin nojalla 18 §:n nojalla 3 kohdan mukaisesti, jos oppilaan opetusta ei voida järjestää lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni, 63 § eristäminen).  Opetuksen järjestäjän vastuulla on ohjeistaa kouluja ja opettajia niin, että kaikilla lapsilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada tukea sekä huolehdittava, että koronaepidemiasta johtuneiden poikkeusolojen vaikutukset oppilaiden osaamiseen jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämillä valtionavustuksilla tasoitetaan poikkeusolojen vaikutuksia varhaiskasvatuksessa sekä esi- ja perusopetuksessa. Tämä tarkoittaa lisäpanostuksia lasten ja oppilaiden kehityksen, oppimisen ja hyvinvoinnin tukemiseen, oppimisen edellytysten parantamiseen, ohjaukseen sekä muihin tukitoimiin. Psykologi- ja kuraattoripalveluihin on osoitettu rahoitusta korottamalla lisätalousarviossa peruspalvelujen valtionosuutta.
fi
Miten poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirrytään?
Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisen edellytyksistä säädetään perusopetuslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain 20 a §:ssä ja Helsingin eurooppalaisesta koulusta annetun lain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain 8 a §:ssä sekä lakien esitöissä. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisen edellytyksiä kuvataan lisäksi tarkemmin lakien esitöissä ja eduskunnan lakien käsittelyä koskevissa asiakirjoissa. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymiseen liittyvässä päätöksentekoprosessissa voidaan erottaa useampi vaihe, jotka on kuvattu seuraavasti:     Avaa kuva uuteen ikkunaan 1. Tartuntatautitilanteen arviointi, torjuntatyö ja varautuminen  Tartuntatautitilanteen yleinen arviointi ja torjuntatyö alueellisesti ja paikallisesti kuuluu aluehallintovirastojen ja kuntien tehtäviin tartuntatautilain 7 ja 8 §:n mukaisesti.  Kunnan alueella terveyskeskuksen tartuntataudeista vastaavan lääkärin on otettava selvää epäillyn tai todetun tartuntataudin laadusta ja sen levinneisyydestä sekä ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin taudin leviämisen estämiseksi. Tartuntatautien vastustamistyöhön kuuluu tartuntatautien ehkäisy, varhaistoteaminen ja seuranta, epidemian selvittämiseksi tai torjumiseksi tarvittavat toimenpiteet sekä tartuntatautiin sairastuneen tai sairastuneeksi epäillyn tutkimus, hoito ja lääkinnällinen kuntoutus sekä hoitoon liittyvien infektioiden torjunta. Osana varautumista opetuksen järjestäjä suunnittelee poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin liittyvät toimet ja käytännöt. Erityisesti tulee kiinnittää huomiota etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa olevien oppilaiden palveluiden käytännön järjestämiseen (esim. viestintä, kouluruokailu, oppimisen ja koulunkäynnin tuki ja oppilashuolto, henkilöstön työnjako ja tehtävät). Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen ja siihen liittyvät toimenpiteet kirjataan tarvittavilta osin opetuksen järjestäjän vuosisuunnitelmaan sekä koulukohtaiseen oppilashuoltosuunnitelmaan. Muutokset edellä mainittuihin suunnitelmiin voidaan kirjata erilliselle liitteelle.  2. Päätös opetustilojen sulkemisesta Kun laajaa tartunnan vaaraa aiheuttava yleisvaarallinen tai yleisvaaralliseksi perustellusti epäilty tartuntatauti on todettu tai sen esiintyminen on perustellusti odotettavissa, kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava tartuntatautiviranomainen voi päättää opetukseen käytettävien tilojen ja vastaavien tilojen sulkemisesta tartuntatautilain 58 §:n nojalla. Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavan päätöksensilloin, kun se ovat tarpeen usean kunnan alueella. Tartuntatautiviranomainen antaa asiassa päätöksen.  Tartuntatautiviranomainen ja opetuksen järjestäjät tulisi toimia yhteistyössä haavoittuvammassa asemassa olevien oppilaiden lähiopetusoikeuden turvaamiseksi.    3. Opetuksen järjestäjän arviot opetuksen turvallisesta järjestämisestä ja poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisen välttämättömyydestä Opetuksen järjestäjä tekee arvion siitä, voidaanko opetus tartuntatautilain 58 §:n nojalla suljetuissa tiloissa järjestää turvallisesti perusopetuslain 29 §:n edellyttämällä tavalla. Turvallisuuden arvioinnissa opetuksen järjestäjän on hyvä toimia yhteistyössä paikallisen tai alueellisen tartuntatautiviranomaisen kanssa.   Opetuksen turvallisuuden arvioinnissa voidaan hyödyntää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön 4.8.2020 tekemää suositusta opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana. Opetuksen järjestäjä arvioi, voiko opetusta järjestää turvallisesti esimerkiksi väljyys- ja hygieniatekijät huomioiden tai porrastamalla opetusta ja koulupäivän toimintoja hyödyntämällä esimerkiksi väistötiloja tai muita käytettävissä olevia tiloja. Opetuksen turvallisuuden arvioinnissa otettava huomioon 58 c §:ssä säädetyt toimenpiteet covid-19 epidemian estämiseksi.  Opetuksen järjestäjän on arvioitava, voiko opetusta järjestää turvallisesti esimerkiksi porrastamalla opetusta ja koulupäivän toimintoja ja hyödyntämällä väistötiloja tai muita käytettävissä olevia tiloja, jotta noudatetaan tartuntatautilain 58 c §:n säännöksiä hygieniakäytäneistä, tilojen ja pintojen puhdistamisesta sekä riittävien etäisyyksien ylläpidosta. Lisäksi opetuksen järjestäjän tulee arvioida, onko poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen välttämätöntä opetuksen turvalliseksi järjestämiseksi.  Välttämättömyyden arviointi toteutetaan paikallisista lähtökohdista ja olosuhteista käsin. Opetuksen järjestäjän tulee arvioida kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset keinot opetuksen järjestämiseksi lähiopetuksena, mikä tarkoittaa sitä, että poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen on viimesijainen keino. 4. Päätös poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä Opetuksen järjestäjä päättää poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä perusopetuslain 20 a §:n nojalla.  Opetuksen järjestäjä antaa asiassa päätöksen.  Päätöksessä tulee käydä ilmi muun muassa poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden välttämättömyys, kesto, soveltuva opetuksen järjestämispaikka, mitä kouluja, vuosiluokkia ja opetusryhmiä päätös koskee sekä miten opetus, oppimisen ja koulunkäynnin tuki, kouluruokailu ja muut opintososiaaliset etuudet sekä oppilashuolto järjestetään poikkeuksellisten opetusjärjestelyjen aikana. Päätökseen liitetään muutoksenhakuohjeet.  5.  Tiedottaminen ja viestintä Opetuksen järjestäjä tiedottaa ja viestii päätöksen sisällöstä ja yleisistä linjauksista. Opetuksen järjestäjä ohjeistaa oppilaita ja huoltajia opetuksen käytännön järjestämisestä. Opetuksen järjestäjä tiedottaa ja ohjeistaa opetuksen järjestämiseen liittyvistä ohjeistuksista ja käytännön toteuttamisesta henkilöstölle.  6.  Toimeenpano ja seuranta Opetuksen järjestäjä tarjoaa toimeenpanon tukea alueen kouluille ja henkilöstölle.  Opetuksen järjestäjä seuraa ja ohjeistaa poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymistä.  Mahdollisiin epäkohtiin puututaan ja tarvittaessa päätöksiä tarkistetaan.
fi
Miten riskiryhmiin kuuluvien lasten kanssa suositellaan toimittavan?
Vaikea koronavirustauti on harvinainen lapsilla. Sen riski ei ole lisääntynyt terveillä, eikä valtaosalla niistä lapsista ja nuorista, joilla on jokin pitkäaikaissairaus. Vaikean koronavirustaudin riskiryhmään kuuluvat lapset, joiden perussairaus muutenkin aiheuttaa suurentuneen riskin vakaville infektioille.  Hoitava lääkäri arvioi, voiko lapsi osallistua lähiopetukseen tai varhaiskasvatukseen, jos lapsella tai hänen perheenjäsenellään on vaikea perussairaus tai hän tarvitsee säännöllistä puolustuskykyä lamaavaa lääkitystä. Varhaiskasvatuksen ja koulun tapauskohtaisia järjestelyjä koskevassa päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon. Lääkäri voi arvioida poissaolon tarpeellisuutta. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Muille kuin riskiryhmään kuuluville voidaan myöntää poissaolo normaalien käytänteiden mukaisesti. Poissaolon aikana suoritettavista tehtävistä sovitaan opettajan kanssa. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä. Opetus voidaan tällöin antaa poikkeuksellisesti esimerkiksi etäopetuksena, jolloin oppilas voi turvallisesti opiskella kotoa käsin. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Perusopetuslain 18 § ja erityiset opetusjärjestelyt ovat olleet osa perusopetuslakia jo ennen koronavirusepidemiaa.  OPH: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot TEHY: Korona vaikuttaa päiväkotien toimintaan – miten toimia? Työterveyslaitoksen toimintaohje työnantajille koronavirusepidemiaan varautumiseksi Työterveyslaitoksen ohje päiväkodeissa ja kouluissa työskentelevien korona-altistumisen ehkäisyyn Työsuojeluhallinnon vastauksia koronakysymyksiin Sosiaali- ja terveysministeriön ohjeet työntekijöille, jotka ovat alttiita koronaviruksen aiheuttaman covid-19-taudin vakavammille muodoille (PDF)  THL: Vakavan koronavirustaudin riskiryhmät  THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Miten suullisen kielitaidon arviointi voidaan toteuttaa?
Ratkaisut tehdään paikallisesti tilanteesta ja olosuhteista riippuen. Opetushallituksen sivuilla on vinkkejä etäopetuksen ja arvioinnin järjestämiseen poikkeusoloissa.  OPH: Oppimisen arviointi lukioissa
fi
Miten tartuntariski huomioidaan koulukuljetuksissa?
Opetuksen järjestäjän tulee huolehtia siitä, että koulukuljetukset toteutuvat ja että oppilaat pääsevät kouluun. Maksuttoman kuljetuksen vaihtoehtona on oppilaan kuljettamista tai saattamista varten myönnettävä riittävä avustus.   Opetuksen järjestäjän vastuulla on huolehtia koulukuljetusten turvallisesta toteuttamisesta ja hakea paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvat ratkaisut. Terveyden ja hyvinvoinninlaitos on antanut ohjeita koulukuljetuksiin. THL: Ohjeet koulukuljetuksiin COVID-19-tartuntojen ehkäisemiseksi (PDF)
fi
Miten tilanne vaikuttaa kulttuurilaitosten valtionosuuksiin?
Korona-tilanteesta aiheutuvat toiminnan keskeytyminen, teattereiden ja orkestereiden esitystoiminnan peruutukset ja museoiden sulkeminen eivät vaikuta laitosten vuoden 2020 valtionosuuksien määrään. Tilanteesta aiheutuvan toiminnan supistumisen tai henkilöstövähennyksien johdosta ei tehdä valtionosuuksien takaisinperintää. Museorakennukset on rajoitustoimien mukaisesti suljettu yleisöltä ja asiakkailta. Tilanteesta ei kuitenkaan aiheudu estettä toiminnan jatkamiselle mahdollisuuksien mukaan muulla tavoin. Opetus- ja kulttuuriministeriö suosittaa, että toiminnan kannalta kriittiset tehtävät määriteltäisiin ja erityisesti kulttuuriomaisuuden turvaamiseen liittyvä työ ja keskeisten asiantuntijatehtävien hoitaminen pyrittäisiin turvaamaan poikkeusolojen aikana. Vuoden 2020 toteutuneiden henkilötyövuosimäärien ja kustannustietojen osalta otetaan huomioon poikkeukselliset toimintaolosuhteet. Museoiden osalta noudatetaan lähtökohtaisesti vuosille 2021–2023 vahvistettua rahoitussuunnitelmaa. Päivitetty 1.4.2020
fi
Miten toimitaan työvoimakoulutusopiskelijoiden osalta?
Valtionosuudella rahoitettu ammatillinen työvoimakoulutus jatkuu, kuten muukin ammatillinen koulutus. Jo sovittuja koulutusten aloituksia ei myöskään ole tarpeen kategorisesti perua tai siirtää, vaikka opetuksessa joudutaan ottamaan huomioon tartuntatautilain 58 c §:n hygienia- ja väljyyssäännökset sekä muut viranomaisten antamat määräykset, ohjeet, suositukset.  Tartuntatautilaki (Finlex) OKM THL : Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Miten toimitaan, jos ns. laajennetun oppisopimuskoulutuksen järjestämistehtävän nojalla järjestetty oppisopimuskoulutus keskeytyy tai oppisopimus puretaan?
Ensisijaisesti koulutuksen järjestäjä pyrkii siirtämään oppisopimuskoulutusta sopijaosapuolten yhteisellä sopimuksella myöhempään ajankohtaan. Koulutuksen järjestäjän tulee lisäksi selvittää yhdessä opiskelijan kanssa mahdollisuuksia jatkaa osaamisen hankkimista muulla tavoin. Koulutuksen järjestäjä voi mahdollistaa opiskelijalle esimerkiksi yhteisiin tutkinnon osiin liittyvää osaamisen hankkimista tai järjestämisluvassaan oleviin tutkintoihin sisältyvää osaamisen hankkimista valinnaisina tutkinnon osina, jos se on opiskelijan osaamistarpeen kannalta tarkoituksenmukaista. Koulutuksen järjestäjä voi ohjata opiskelijaa hakeutumaan sellaisen koulutuksen järjestäjän opiskelijaksi, jolla on ko. tutkinto järjestämisluvassaan. On kuitenkin huomioitava, että opiskeluoikeuden myöntämisestä päättää aina kukin koulutuksen järjestäjä. Jos koulutuksen järjestäjä ei kykene kohtuudella järjestämään opiskelijalle soveltuvaa osaamisen hankkimista muulla tavalla, on opiskelijan opiskeluoikeus tässä tapauksessa mahdollista väliaikaisesti keskeyttää ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 96 §:n nojalla.
fi
Miten toimitaan, jos oppilas kuuluu riskiryhmään tai jos heidän perheissään on riskiryhmiin kuuluvia?
Opetukseen osallistuvalla on oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön. Jos oppilas tai hänen perheenjäsenensä kuuluu riskiryhmään, hoitava lääkäri arvioi, voiko lapsi palata kouluun tai varhaiskasvatukseen. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon.  Lääkäri voi arvioida poissaolon tarpeellisuutta. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Muille kuin riskiryhmään kuuluville voidaan myöntää poissaolo normaalien käytänteiden mukaisesti. Poissaolon aikana suoritettavista tehtävistä sovitaan opettajan kanssa. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä. Opetus voidaan tällöin antaa poikkeuksellisesti esimerkiksi etäopetuksena, jolloin oppilas voi turvallisesti opiskella kotoa käsin. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. THL: Vakavan koronavirustaudin riskiryhmät  OPH: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot Työterveyslaitoksen ohje varhaiskasvatukseen, esiopetukseen ja perusopetukseen covid-19-tartuntojen ehkäisemiseksi THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella suoritettavat lyhytkestoiset, normaalioloissa enintään 6 kk kestävät opinnot ovat hidastuneet koronatilanteen vuoksi, eikä niitä saada suoritettua määräajassa?
Jos opintojen eteneminen hidastuu tai niitä ei pysty suorittamaan, tulee ottaa yhteyttä TE-toimistoon ja oppilaitokseen. Väliaikainen lakimuutos lyhytkestoisten opintojen kokonaisuuden keston jatkamisesta koronatilanteen aiheuttaman viivästymisen vuoksi on päättynyt 31.12.2020.
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella tuetut omaehtoiset opiskelut eivät etene suunnitelman mukaisesti?
Julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain mukaan työnhakijan on osallistuttava säännöllisesti koulutus- tai opintosuunnitelman mukaiseen opetukseen. Työttömyysetuuden saamisen edellytyksenä on, että työnhakija etenee opinnoissaan. Ammatillisten opintojen osalta edellytetään, että opinnot etenevät koulutus- tai opintosuunnitelmassa tarkoitetulla tavalla. Jos opintoja ei pysty suorittamaan tai niiden eteneminen hidastuu, tulee aina ottaa yhteyttä TE-toimistoon. Lisäksi opiskelijan tulee olla yhteydessä oppilaitokseen, jotta suunnitelmia voidaan päivittää. TE-toimisto voi joustaa opintojen etenemisen seurannassa, jos pätevästä syystä on ilmeistä, että opinnoissa eteneminen on vaikeaa tai mahdotonta asetetussa aikataulussa. Näissä tilanteissa TE-toimisto voi sopia työnhakijan kanssa seurantajakson pidentämisestä. Jos opintoja ei voi suorittaa opiskelijasta riippumattomasta syystä, opinnot voi jaksottaa, jolloin henkilö on oikeutettu työttömyysetuuteen, eikä opiskelun tukemisen 24 kuukauden enimmäisaika kulu opiskelujaksojen välisenä aikana. Opintoja ei voi suorittaa opintojaksojen välisenä aikana. Jaksotuksesta sovitaan koulutuksen järjestäjän ja TE-toimiston kanssa. Opintojen tukeminen voidaan perustellusta syystä myös tilapäisesti keskeyttää. Opiskelun tukemisen tilapäinen keskeytys ei estä opiskelemasta haluamassaan laajuudessa keskeytyksen aikana. Keskeytyksen aikana ei ole kuitenkaan oikeutta työttömyysetuuteen.
fi
Miten valinta- ja soveltuvuuskokeet järjestetään?
Koulutuksen järjestäjä päättää mahdollisesti järjestettävistä valinta- tai soveltuvuuskokeista ja muista lisänäytöistä. Pääsy- ja soveltuvuuskokeet voidaan tarvittaessa korvata sellaisilla lisänäytöillä, jotka eivät edellytä hakijan läsnäoloa. Soveltuvuuskokeet, haastattelut ja muut lisänäytöt voidaan tehdä puhelimitse tai muiden etäyhteyksien kautta, ellei hakijan fyysinen läsnäolo ole ehdottoman välttämätöntä. Näin vältytään sosiaalisten kontaktien ja matkustamisen aiheuttamilta tartuntariskeiltä.
fi
Miten varhaiskasvatuksessa voidaan suojautua, kun samassa ryhmässä työskentelee monta aikuista?
Varhaiskasvatuksen järjestäjällä on velvollisuus huolehtia lasten ja työntekijöiden turvallisuudesta. Keinoja ovat esimerkiksi henkilöstön ja lasten pysyvät ryhmät, hygieniakäytännöt sekä esimerkiksi siivouksen tehostaminen. Työpaikalle ei pidä tulla, jos on sairastumiseen viittaavia oireita.   Työterveyslaitoksen ohje varhaiskasvatukseen, esiopetukseen ja perusopetukseen covid-19-tartuntojen ehkäisemiseksi  THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Miten varmistetaan opettajien jaksaminen ja ettei työtaakasta tule kohtuuton?
Opetuksen käytännön työjärjestelyt kuuluvat työnantajan työnjohto-oikeuden piiriin. Opettajien käytännön työjärjestelyihin ovat antaneet lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestö ja Kuntatyönantajat. Epidemian aikana on ymmärrettävää, ettei opetusta ole välttämättä mahdollista järjestää totutuilla tavoilla. On huolehdittava siitä, että oma työkuorma ei kasva liian suureksi, ja että vastuita jaetaan eri opettajien kesken. Koulussa voidaan rehtorin johdolla päättää opetusryhmien muodostamisesta ja opettajien normaalista poikkeavasta työnjaosta. Opetusjärjestelyjen yhteydessä otetaan huomioon myös koronaviruksen leviämisen ehkäiseminen. On tärkeää, että opetuksen järjestäjät ohjeistavat kouluja opetusryhmien muodostamisessa, opettajien välisessä työnjaossa ja turvallisissa toimintatavoista opetusjärjestelyissä. Henkilöstön ei suositella pääsääntöisesti siirtyvän toimipaikasta toiseen. Henkilökunnan kokoontumisia tulisi välttää, esimerkiksi opettajien kokoukset suositellaan järjestettäväksi ensisijaisesti etäyhteyden avulla. Suosituksilla pyritään ehkäisemään tartuntojen leviäminen kouluissa sekä varmistamaan koulujen toimintakyky. Opettajien työjärjestelyistä saa lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestön, Kuntatyönantajien ja Sivistystyönantajien verkkosivuilta.
fi
Mitkä harrastukset ja lajit ovat ns. korkean tartuntariskin toimintaa?
Koronaviruksen tartuntariskiin harrastuksissa vaikuttaa muun muassa osallistujien ikä, ryhmän kokoonpanon pysyvyys, toiminnan sisältö, toimitilan ja harrastusryhmän koko sekä se, harjoitetaanko toimintaa sisätiloissa vai ulkona. Korkeampi tartuntariski liittyy harrastuksiin, joissa lähikontakteja ja pisaratartunnan riskiä lähietäisyydellä ei voida välttää.  Kattavaa listaa koronaviruksen korkean tartuntariskin harrastuksista tai liikuntalajeista ei ole laadittu, mutta arvioinnissa voi käyttää apuna OKM opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen suositusta Koronaviruksen tartuntariski sisätiloissa järjestettävässä liikunta- ja kulttuuritoiminnassa. Perusperiaatteena on, että tartuntariski kasvaa, jos  ei ole mahdollista säilyttää riittäviä turvaetäisyyksiä (vähintään 2 metriä henkilöiden välillä jatkuvasti) maskia ei voida käyttää harrastukseen liittyy hengästymistä tai voimakasta äänenkäyttöä.   Tartuntariski on suurentunut erityisesti sisätiloissa harjoitettavissa joukkue- ja kontaktilajeissa, joissa kontaktitilanteiden välttäminen on vaikeaa. Myös kuorolauluun on liittynyt tutkimusten mukaan suurentunut tartuntariski.   OKM ja THL suositus: Koronaviruksen tartuntariski sisätiloissa järjestettävässä liikunta- ja kulttuuritoiminnassa Valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021 Valtioneuvoston periaatepäätös 23.10.2020
fi
Mitä jos lapsi tai työntekijä sairastuu koulussa tai varhaiskasvatuksessa ja koska sinne voi palata?
Kun huoltaja toteaa, että lapsella on infektio-oireita, lapsen ei tulisi mennä kouluun tai varhaiskasvatukseen. Menettely perustuu tartuntatautilain 58 c §:än, jonka mukaan asiakkaille ja toimintaan osallistuville on annettava toimintaohjeet tartuntojen leviämisen estämiseksi. Keskeinen ohje on, että sairaana ei saisi mennä varhaiskasvatukseen eikä kouluun, jotta mahdolliset tartunnat voidaan estää. Jos lapsi sairastuu varhaiskasvatuksessa tai koulussa päivän aikana, oireinen lapsi siirretään välittömästi aikuisen kanssa erilliseen tilaan odottamaan huoltajaa. Aikuinen välttää lähikontaktia sairastuneeseen säilyttäen riittävän etäisyyden. Jos työntekijä sairastuu päivän aikana, hän poistuu varhaiskasvatuksen tai koulun tiloista. Varhaiskasvatuksen tai opetuksen järjestäjä huolehtii tarvittavista toimenpiteistä keskeytyneen toiminnan jatkamiseksi. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu tartuntatautilain mukaan kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille. Jos koulussa tai varhaiskasvatuksessa todetaan jollakulla koronavirustartunta, selvitetään, onko tapahtunut altistumista, ja altistuneet pitää jäljittää ja asettaa tartuntatautilain nojalla karanteeniin. Koronavirustartunnan saaneen on oltava pois koulusta tai varhaiskasvatuksesta, tartuntatautilääkärin antamien ohjeiden mukaisesti.  THL: Lapset ja koronavirus  THL: Karanteeni ja eristys Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Mitä jos opiskelija on estynyt aloittamaan opintonsa koronaepidemian vuoksi?
Väliaikaisen yliopistolain sekä ammattikorkeakoululain muutoksen mukaan opiskelija voi ensimmäisenä lukuvuonna ilmoittautua poissa olevaksi, jos hän on estynyt aloittamasta opintojaan korona (covid-19) -epidemiaan liittyvän viranomaismääräyksen vuoksi taikka muusta epidemiaan liittyvästä painavasta syystä.  Yliopistolain ja ammattikorkeakoululain muutokset ovat  voimassa 1.7.2020 – 31.7.2021.
fi
Mitä muutoksia tartuntatautilain väliaikainen muutos ja valtioneuvoston periaatepäätös 25.2.2021 tuo kokoontumisiin ja harrastuksiin?
Valtioneuvoston periaatepäätökseen 25.2.2021 sisältyvät seuraavat vuonna 2007 syntyneiden ja sitä vanhempien lasten ja nuorten harrastustoimintaan liittyvät lisätoimenpiteet koronaepidemian leviämisvaiheessa:  suositus väestölle ja toiminnanharjoittajille yli 12-vuotiaiden lasten ryhmäharrastustoiminnan ja siihen osallistumisen keskeyttämiseksi, ellei siinä voida noudattaa annettuja turvallisen harrastamisen ohjeita (vastuu toimenpiteestä on kunnilla) suositus aluehallintovirastoille ja kunnille päättää yli 12-vuotiaiden lasten ryhmäharrastustoiminnan korkean tartuntariskin tilojen väliaikaisesta sulkemisesta, ellei niissä voida noudattaa annettuja turvallisen harrastamisen periaatteita  Tartuntatautilaki on jo aiemminkin mahdollistanut sen, että aluehallintovirastot ja kunnat ovat voineet perustelluista epidemiaan liittyvistä syistä kieltää yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset omalla alueellaan enintään kuukauden ajaksi kerrallaan.  Tartuntatautilakiin on tehty tilapäinen muutos, joka laajentaa viranomaisten toimivaltuuksia. Lain nojalla aluehallintovirastot ja kunnat voivat asettaa alueellisia ja paikallisia rajoituksia elinkeino- ja harrastustoimintaan silloin, kun se on välttämätöntä epidemian leviämisen estämiseksi. Tartuntatautilain muutokset ovat pääosin voimassa 30.6.2021 saakka. Se, millaisiin toimiin ryhdytään, riippuu alueellisesta epidemiatilanteesta. Epidemian perustasolla yleiset hygieniatoimet ovat velvoittavia kaikissa asiakas- ja osallistujatiloissa suoraan lain nojalla. Epidemian kiihtymisvaiheessa viranomainen voi tehdä päätöksen, että toiminta on järjestettävä siten, ettei lähikontakteja synny. Tämä koskee myös harrastustoimintaa. Epidemian leviämisvaiheessa kunta tai aluehallintovirasto voi sulkea asiakkaiden ja osallistujien käyttöön tarkoitetut elinkeino- ja muun toiminnan tilat kahdeksi viikoksi myös yksityisten tilojen osalta (omat tilansa kunnat voivat sulkea pidemmäksikin aikaa). Yksityisten tilojen sulkeminen voi koskea ainoastaan tartuntatautilaissa määriteltyjä tiloja, joita ovat mm. sisäliikunta- ja urheilutilat, uimahallit, tanssipaikat, huvipuistot ja sisäleikkipuistot. Ammattiurheilu jää tilapäisen tartuntatautilain rajoitus- ja sulkutoimenpiteiden ulkopuolelle. Ammattiurheilulla tarkoitetaan lain perustelujen mukaan sarjalisenssisopimukseen tai olympiakomitean urheilijasopimukseen perustuvaa urheilutoimintaa sekä A-maajoukkuetoimintaa silloin, kun sitä harjoitetaan ilman yleisön läsnäoloa. Käytännössä tämä tarkoittaa ammattiurheilun rajaamista huippu-urheiluun kattaen palloilulajeissa kaksi ylintä sarjatasoa, aikuisten A-maajoukkuetoiminnan sekä kansallisen lajiliiton valintajärjestelmän kautta kansainvälisiin arvokilpailuihin valmistautuvat urheilijat.  Valtioneuvoston periaatepäätös periaatepäätös hybridistrategian toimintasuunnitelman täydennyksessä tarkoitetun tason kaksi käyttöönotosta 25.2.2021 STM:n kirje rajoitustoimenpiteistä virusmuunnoksen ja epidemian leviämisen estämiseksi - tason kaksi käyttöönotto 1.3.2021  OKM THL ohje lasten ja nuorten harrastustoiminnan järjestämisestä, rajoittamisesta ja keskeyttämisestä 2.2.2021 THL: Koronaepidemian alueiden tilanne, suositukset ja rajoitukset
fi
Mitä on otettava huomioon työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa?
Työpaikalla järjestettävää koulutusta voidaan järjestää koulutuksen järjestäjän ulkopuolisella työpaikalla, jos se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle. Mikäli työpaikalla on suuri riski saada koronatartunta, on suositeltavaa, että työpaikalla järjestettävää koulutusta ei toteuta ja sitä jatketaan vasta, kun riskiä ei enää ole. Terveydenhoitoalalla tulee ottaa huomioon, että opiskelijoiden työpanosta saatetaan tarvita, mikäli terveydenhoitoon tulee henkilöstövajetta epidemiatilanteen pahentuessa.  OPH: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö
fi
Mitä tapahtuu avustukselle, jos joudumme peruuttamaan tapahtuman?
Joudumme perumaan tapahtuman, johon saimme avustusta. Olemme jo käyttäneet avustustamme sen järjestelyihin. Hyväksytäänkö nämä kustannukset avustuksella katettavaksi, vaikkei itse tapahtuma toteudukaan? Avustus tulee käyttää siihen, mihin se on myönnetty (avustuspäätöksen mukainen käyttötarkoitus). Jos se on myönnetty tapahtuman järjestämiseen, ovat tapahtuman järjestämisestä aiheutuneet kustannukset hyväksyttäviä.
fi
Mitä tartuntatautilain 22.2.2021 voimaan tulleita velvoitteita sovelletaan koulutuksen järjestäjiin?
Koulutuksen järjestäjiin sovelletaan 22.2.2021 voimaan tulleen tartuntatautilain väliaikaisen muutoksen 58 c §:ssä säädettyjä velvoitteita. Väliaikainen muutos on voimassa 30.6.2021 saakka. Tartuntatautilain muutos on velvoittava, ja se korvaa tältä osin aiemmin annetut hygieniasuositukset. Tartuntatautilain mukaiset uudet velvoitteet (58 c § 1 mom):  opiskelijoilla on oltava mahdollisuus käsien puhdistamiseen annetaan riittävän etäisyyden ylläpitämistä, käsien puhdistamista ja muita vastaavia tartuntojen leviämistä estäviä käytänteitä koskevat toimintaohjeet tilojen ja pintojen puhdistamista tehostetaan sen lisäksi, mitä muualla kyseisen toiminnan osalta puhdistamisesta säädetään.  Käsien puhdistamisella tarkoitetaan muun muassa käsien pesu- tai desinfiointimahdollisuuden järjestämistä. Toimintaohjeiden antaminen asiakkaille ja osallistujille voidaan toteuttaa toimintaan parhaiten sopivalla tavalla esimerkiksi kirjallisina ohjeina tai opastein. Keskeisenä toimintaohjeena voidaan pitää muun ohella ohjeistusta siitä, että sairaana ei tule saapua oppilaitokseen. Tilojen puhdistamisen osalta Työterveyslaitos on laatinut yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa ohjeistuksen siivouksesta covid-19-tartuntojen ehkäisemiseksi. Siivousohjetta voidaan soveltaa myös yleiseen siivoukseen vähentämään tartuntatautien leviämistä. Tiloissa, joissa useat ihmiset koskettelevat pintoja, puhdistus tulisi tehdä vähintään päivittäin. Jos on mahdollista, puhdistus tulisi suorittaa useamminkin esimerkiksi 2-4 tunnin välein varsinkin epidemian aikana. Tartuntatautilain 58 c §:n 2 momentin mukaan tilojen hallinnasta vastaavan toimijan tulee lisäksi järjestää asiakkaiden ja osallistujien oleskelu sillä tavoin väljästi, kuin se kyseisen toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista ja sijoittaa mahdolliset asiakaspaikat riittävän etäälle toisistaan. Asiakkaalla ja osallistujalla tarkoitetaan myös opiskelijoita.  Säännöksen perusteella koulutuksen järjestäjän on järjestävä oppilaitoksessa olevien henkilöiden oleskelu niin väljästi kuin se opetustoiminta ja mahdollinen muu toiminta huomioon ottaen on mahdollista. Esimerkiksi isoja yhteistilaisuuksia ei tule järjestää, jos tartuntatautilain 58 c §:n mukaisia väljyys- ja hygieniasäännöksiä ei voida noudattaa. Jos opetusryhmien erillään pitäminen olisi mahdotonta, tulisi panostaa esimerkiksi hygieniaan ja riittävistä turvaväleistä ohjeistamiseen sekä pyrkiä porrastamaan opetusta ja muuta toimintaa siten, että opiskelijoiden on mahdollista ylläpitää riittävää etäisyyttä muista henkilöistä. Etäisyyden ylläpitämisen vaatimus voitaisiin toteuttaa myös rytmittämällä opetusta sekä ulkotiloja hyödyntämällä siten, että samassa tilassa olisi mahdollisimman vähän henkilöitä.   Koulutuksen järjestäjien on otettava huomioon säännöksiä noudattaessaan opiskelijoiden ikä ja kehitystaso sekä muut toiminnan ominaispiirteet.  Tartuntatautilaki (Finlex)
fi
Mitä tehdään, jos koronavirusepidemian vuoksi ei saada työelämän edustajaa arvioimaan näyttöä?
Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 54 §:n mukaan ammatillisten tutkinnon osien osaamisen arvioinnin toteuttavat ja arvioinnista päättävät yhdessä tutkinnon osittain koulutuksen järjestäjän nimeämät kaksi arvioijaa. Toinen arvioijista on opettaja tai erityisestä syystä muu koulutuksen järjestäjän edustaja ja toinen työelämän edustaja. Erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa tai muuta koulutuksen järjestäjän edustajaa.  Pääsäännön mukaisesti myös koronavirusepidemian aikana tulisi näyttöjen arvioijista toisen olla opettaja ja toisen työelämän edustaja. Voimassa oleva säännös mahdollistaa kuitenkin myös sen, että erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa. Koronavirusepidemian aikana työelämän edustajien toimiminen arvioijina voi olla joissakin tapauksissa mahdotonta esimerkiksi siksi, että työpaikat on suljettu, työntekijät lomautettu tai työnantaja ei työtilanteen tai muiden olosuhteiden vuoksi anna työntekijälle lupaa mennä arvioimaan näyttöjä oppilaitoksen oppimisympäristöihin. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla työntekijöiden työpanosta saatetaan puolestaan tarvita koronaviruspotilaiden hoitoon, jolloin opiskelijoiden näyttöjen arviointiin ei riitä voimavaroja. Koronavirusepidemia on edellä kuvatun kaltaisissa tapauksissa sellainen erityinen syy, jonka perusteella näyttöjä voi arvioida kaksi opettajaa. Ennen arvioijista päättämistä koulutuksen järjestäjän on kuitenkin hyvä ottaa huomioon se, että näyttöjen järjestämisessä ja arvioinnin toteuttamisessa on mahdollista hyödyntää myös esimerkiksi etäyhteyksiä ja digitaalisia välineitä. Arvioinnin toteuttaminen ei välttämättä edellytä työelämän edustajan fyysistä läsnäoloa näyttöpaikalla.
fi
Mitä tehdään, jos koulutussopimustyöpaikka suljetaan tai sinne ei päästetä ulkopuolisia?
Jos työpaikalla järjestettävää koulutusta on mahdollista siirtää myöhemmäksi ilman, että se viivästyttää kohtuuttomasti opintojen etenemistä, voi uudesta ajankohdasta sopia työnantajan kanssa. Jos opiskelijan valmistuminen tai opintojen sujuva eteneminen on kiinni työpaikalla järjestettävästä koulutuksesta, selvitetään, löytyykö opiskelijalle toista työpaikkaa. Jos toista työpaikkaa ei löydy, osaamisen hankkimista jatketaan jossakin muussa oppimisympäristössä.  OPH: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Onko 1–3 vuosiluokkien oppilaiden oltava lähiopetuksessa, vaikka kunnassa olisi vakava tartuntatautitilanne?
Vuosiluokkien 1–3 oppilaat ovat lähtökohtaisesti koko ajan lähiopetuksessa. Nuorimpien oppilaiden oppimaan oppimisen taidot ja itseohjautuvuus eivät ole vielä välttämättä kehittyneet itsenäiseen oppimiseen, ja tarve lähiopetukseen on suuri. Heidän kohdallaan voi kuitenkin tulla sovellettavaksi tartuntatautilain eristämistä sekä karanteenia koskevat pykälät, jolloin heillä olisi oikeus saada erityisiä opetusjärjestelyjä, kuten etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta, perusopetuslain 18 §:n nojalla.
fi
Onko asuntolassa asuminen mahdollista? Tuleeko KOSKI-palveluun kirjattava majoitusjakso keskeyttää?
Oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuminen on mahdollista. Opiskelijat voivat asua myös jaetuissa huoneissa, jos kyse on pitkäaikaisesta majoittumisesta. Lyhytkestoisen majoituksen suhteen linjaukset tehdään paikallisesti konsultoiden tarvittaessa tartuntataudeista vastaavaa yksikköä. Oppilaitoksen tulee pitää kirjaa majoittuvista henkilöistä huonekohtaisesti, jotta tartunnanjäljitys on tarvittaessa mahdollista jälkeenpäin. Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa. Kevään 2020 poikkeusolojen aikana ohjeistettiin, että koulutuksen järjestäjän ei tarvitse keskeyttää rahoituksen perusteena käytettävää majoitusjaksoa KOSKI-palvelussa, jos asuntolassa asuminen on keskeytynyt 16.3.2020 tai sen jälkeen poikkeusoloihin liittyvien suositusten vuoksi. Majoitusjakso kirjataan kuitenkin normaalisti päättyneeksi valmistumisen tai opiskelun pysyvän tai väliaikaisen keskeyttämisen vuoksi. 1.6.2020 lukien on noudatettu normaalia kirjaamiskäytäntöä, eli majoitusjakso kirjataan päättyneeksi, jos opiskelijan asuminen asuntolassa on päättynyt tai keskeytynyt koronatilanteen vuoksi.
fi
Onko kansanopistolla mahdollisuus järjestää etäopetusta ilman rajoituksia?
Valtioneuvosto on määräaikaisesti muuttanut asetusta vapaasta sivistystyöstä siten, että opetusta järjestettäessä kansanopistojen ei tarvitse huomioida vapaan sivistystyön asetuksessa olevaa 20 % etäopetuksen rajausta eikä velvollisuutta sisällyttää vähintään yksi 10 tunnin lähiopetusjakso etäopetuksena toteutettavaan koulutukseen (614/2020). Määräaikainen muutos on voimassa1.9.2020 – 31.8.2021.  OPH: Vapaan sivistystyön koulutuksen toteuttaminen
fi
Onko kouluun pakko mennä vai voivatko huoltajat päättää pitää lapsen kotona?
Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Lupaa poissaoloon tulee siis aina hakea, ja koulu harkitsee, onko luvan myöntämiselle perusteita. Opetuksen järjestäjä ja koulu voivat tehdä yleisiä linjauksia poissaololupien myöntämisestä. Oppilaita tulee kohdella yhdenvertaisesti. Myös yhteistyö ja yhteisen näkemyksen löytäminen kotien kanssa on tärkeää. Esimerkiksi sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään voi olla hyväksyttävä peruste poissaoloon. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Ainoastaan siinä tapauksessa, että terveydentilaan liittyvän syyn vuoksi oppilaalle tehdään päätös erityisistä opetusjärjestelyistä (perusopetuslaki 18 §), voidaan opetus antaa etäopetuksena. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen esimerkiksi riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Perusopetuslain 18 § ja erityiset opetusjärjestelyt ovat olleet osa perusopetuslakia jo ennen koronaepidemiaa. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. Opetuksen järjestäjän tulee seurata perusopetukseen osallistuvan oppilaan poissaoloja ja ilmoittaa luvattomista poissaoloista oppilaan huoltajalle. Huoltajan on huolehdittava, että oppivelvollisuus tulee suoritettua. Luvattomiin poissaoloihin puututaan koulujen normaalien käytäntöjen mukaisesti. Tarvittavat tukitoimet ja oppilashuollolliset toimenpiteet otetaan osaksi tilanteita, joissa oppilaalla on syystä tai toisesta runsaasti poissaoloja. Etäyhteyksiä hyödyntävä opetus ja poissaolot lähiopetuksesta ovat eri asia kuin kotiopetukseen siirtyminen. Kotiopetus eli oppivelvollisuuden suorittaminen muulla tavoin kuin koulussa ei edellytä lupaa viranomaisilta eli käytännössä kunnan opetustoimelta. Asiasta päättää huoltaja. Huoltajan ilmoitus koululle lapsen siirtymisestä kotiopetukseen riittää. Ilmoituksen jälkeen huoltaja myös vastaa perusopetuksen oppimäärää vastaavien tietojen saavuttamisesta ja oppivelvollisen edistymisestä.   Kunnalla ei ole velvollisuutta järjestää opetusta kotiopetuksessa olevalle lapselle. Kunta ei ole velvollinen järjestämään myöskään lapselle palveluja tai etuuksia, joihin lähikoulunsa opetukseen osallistuva oppilas on perusopetuslainsäädännön mukaan oikeutettu.   Opetushallituksen ohje: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot
fi
Onko oppilaiden ruokailu mahdollista ammatillisissa oppilaitoksissa?
Ammatillisen perustutkintokoulutuksen opiskelijoilla on oikeus maksuttomaan ateriaan niinä päivinä, joina henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma edellyttää läsnäoloa koulutuspaikassa. Silloin kun opetusta ja koulutusta järjestetään etäopetuksena, ei oikeutta maksuttomaan ateriaan ole. Oppilaitoksia koskevan ohjeen mukaan opiskelijaravintolaa tai muita ruokailutiloja voi käyttää porrastetusti. Ruokailun aikana olisi oltava mahdollisuus välttää lähikontaktia ja säilyttää riittävä turvaväli muihin ruokailijoihin. Hygieniasta huolehditaan tartuntatautilain 58 c §:n ja muiden viranomaisten antamien määräysten, ohjeiden ja suositusten edellyttämällä tavalla ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana.   OKM ja THL: Suositus  yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020  Tartuntatautilaki (Finlex)
fi
Pääseekö varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen toimintaan ja tiloihin tutustumaan?
Varhaiskasvatuksessa aloittavan uuden lapsen sekä hänen huoltajansa tai muun lapselle tärkeä henkilön on mahdollista tutustua yhdessä varhaiskasvatuksen tiloihin, lapsiryhmän toimintaan, henkilöstöön ja muihin lapsiin uuden toimikauden alkaessa tai lapsen aloittaessa muulloin varhaiskasvatuksessa. Koronavirusepidemian aikana erityistä huomiota tulee kiinnittää hygieniakäytäntöihin ja riittävään väljyyteen. Uuden lapsen aloittaessa varhaiskasvatuksessa on tapana järjestää 1–2 viikon tutustumisaika. On hyvä suunnitella esimerkiksi, miten uudet lapset ja perheet otetaan vastaan sekä miten tutustumisjaksot toteutetaan ja uudet lapsiryhmät ryhmäytetään. Päiväkotiin tai perhepäivähoitoon voi tutustua vain oireettomana. Huoltajat ja lapset voivat käydä tutustumassa päiväkotiin väljyys- ja hygieniakäytäntöjä noudattaen. Toimintaan osallistuvilla on oltava mahdollisuus käsien puhdistamiseen sekä osallistujille on annettava toimintaohjeet riittävän etäisyyden ylläpitämistä, käsien puhdistamisesta ja muista vastaavista tartuntojen leviämistä estävistä käytänteistä. Lisäksi osallistujien oleskelu tulee järjestää sillä tavoin väljästi, kuin se kyseisen toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista ja sijoittaa mahdolliset istumapaikat riittävän etäälle toisistaan. Tutustumiset kannattaa porrastaa, jolloin tutustujamäärä pysyy pienenä. Myös varhaiskasvatuksessa ja kouluissa noudatettavista väljyys- ja hygeniakäytännöistä säädetään tartuntatautilain (147/2021) 58 c §:ssä. Myös perhepäivähoidossa tulisi ottaa huomioon väljyys- ja hygieniakäytännöt. Opetushallitus: Varhaiskasvatuksen järjestäminen THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Päätimme siirtää tapahtuman myöhempään ajankohtaan. Avustusta ei enää saa käyttää silloin. Mitä teemme?
Hakekaa avustuksen käytölle lisäaikaa, viimeistään 30 päivää ennen käyttöajan päättymistä.
fi
Saako fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävää opetusta tai osaamisen osoittamista järjestää?
Osa ammatillisen koulutuksen opinnoista ja osaamisen osoittamisesta on sen luonteista, että sitä ei ole mahdollista toteuttaa ilman fyysistä kontaktia tai läheisyyttä (esim. voimankäyttö turvallisuusalalla, kuljettajakoulutus tai kosmetologi- ja kampaajakoulutus). Niissäkin riittäviin etäisyyksiin pitää pyrkiä niin pitkälti kuin on mahdollista ja hygieniasta on huolehdittava tartuntatautilain 58 c §:n mukaisesti. Lisäksi tulee noudattaa ohjeita opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan oireettomuudesta sekä ottaa huomioon opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan turvallisuus ja mahdollinen kuuluminen riskiryhmään. Fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävään opetus- tai näyttötilanteeseen osallistuminen on opiskelijalle vapaaehtoista ja tarvittaessa opetus- tai arviointitilanne on siirrettävä myöhempään ajankohtaan.  Tartuntatautilaki (Finlex) OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Saako varhaiskasvatuksen ryhmiä yhdistää tai keskittää tiettyihin toimipaikkoihin?
Varhaiskasvatuksessa tulisi lasten oleskelu järjestää sillä tavoin väljästi, kuin se toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista.  Huomioitavia asioita on mm.  lasten ja ikä ja kehitystaso sekä toiminnan luonne. Varhaiskasvatus järjestetään mahdollisuuksien mukaan niin, että ryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä keskenään. Varhaiskasvatuksen henkilöstön tulisi toimia saman lapsiryhmän kanssa. Varhaiskasvatuksessa toimintaa rytmittämällä ja porrastamalla sekä ulkotiloja hyödyntämällä pyritään siihen, että samassa tilassa on mahdollisimman vähän henkilöitä.  Ruokailu järjestetään mahdollisuuksien mukaan saman lapsiryhmän kanssa, ei yhteisruokailuna ruokasalissa. Ruokasalia voi kuitenkin käyttää porrastetusti. Hygieniasta huolehditaan ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana.  Näillä keinoin varhaiskasvatuksessa ehkäistään ja hidastetaan koronaepidemian leviämistä sekä varmistetaan lasten ja henkilökunnan turvallisuus. Loma-aikojen suunnittelussa huomioidaan pienemmät lapsiryhmät ja se, ettei varhaiskasvatuksen toimipaikkoja yhdistettäisi suureksi kokonaisuudeksi. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirtyisi toimipaikasta toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi. Myös varhaiskasvatuksessa noudatettavista väljyys- ja hygieniakäytännöistä säädetään tartuntatautilain 58 c §:ssä.   OPH: Varhaiskasvatuksen järjestäminen THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020
fi
Saamamme avustus (tai osa siitä) jää käyttämättä, koska tapahtuma jouduttiin perumaan. Mitä teemme?
Jos avustus tai osa siitä jää käyttämättä, palauttakaa käyttämättä jäävä avustus ministeriölle. Jos avustus palautetaan viipymättä tai viimeistään selvityksen määräpäivään mennessä, palautettavasta osuudesta ei tarvitse maksaa korkoa.
fi
Voidaanko kouluissa poiketa tuntijaosta tai opetukseen liittyvistä suunnitelmista?
Opetus tulee järjestää perusopetuslain mukaisesti. Opetuksessa tulee noudattaa opetuksen vuosittaista ja viikoittaista tuntimäärää. Kouluissa ei voida poiketa valtakunnallisesta tuntijaosta. Oppilaan oikeus opetukseen tulee turvata myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana perusopetuslain väliaikaisen muutoslain nojalla säädetyn tai määrätyn mukaisesti. Perusopetusta annetaan oppilaalle ensimmäisellä ja toisella vuosiluokalla työviikossa keskimäärin vähintään 20 tuntia, kolmannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 22 tuntia, neljännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 24 tuntia, viidennellä ja kuudennella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 25 tuntia, seitsemännellä ja kahdeksannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 29 tuntia ja yhdeksännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 30 tuntia. Valtioneuvoston asetuksessa perusopetuksen tavoitteista ja tuntijaosta säädetään tarkemmin perusopetukseen käytettävän ajan jakamisesta eri oppiaineiden ja aineryhmien opetukseen sekä oppilaanohjaukseen. Opetuksessa tulee noudattaa valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti hyväksyttyä paikallista opetussuunnitelmaa. Perusopetusasetuksen 9 § säätää opetuksen ja työaikojen suunnittelusta. Sen mukaisesti opetuksen järjestäjän tulee laatia lukuvuosittain opetussuunnitelmaan perustuva suunnitelma, josta määrätään opetuksen yleisestä järjestämisestä, opetustunneista ja opetuksen yhteydessä järjestettävästä muusta toiminnasta sekä työajoista, koulun ulkopuolella annettavasta opetuksesta sekä muista tarpeellisista opetuksen järjestämiseen liittyvistä asioista. Opetuksen järjestäjän tulee ennalta ilmoittaa oppilaille ja näiden huoltajille keskeisistä edellä tarkoitetuista asioista. Paikallisella tasolla voidaan joutua tekemään muutoksia lukuvuosisuunnitelmaan opetuksen porrastamiseksi. Opetushallitus: Perusopetuksen järjestäminen
fi
Voidaanko oppisopimusopiskelija lomauttaa?
Työnantajalla on ollut koronavirusepidemian takia oikeus lomauttaa määräaikaisessa työsuhteessa työskentelevä työntekijä samoilla edellytyksillä kuin työntekijä, jolla on toistaiseksi voimassa oleva työsopimus. Muutos oli voimassa 31.12.2020 asti ja se koski myös määräaikaisessa työsuhteessa olevia oppisopimusopiskelijoita. Määräaikaisen työntekijän lomauttamista koskevia väliaikaisia lain säännöksiä saadaan kuitenkin edelleen soveltaa sellaisiin lain voimassaolon päättymisen jälkeen jatkuviin lomautuksiin, joissa lomautus on alkanut väliaikaisen lain voimassa ollessa. Väliaikaisen lain voimassaolon päättymisen jälkeen noudatetaan tavanomaisia työsopimuslain lomauttamisen edellytyksiä koskevia säännöksiä. Toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa työskentelevä voidaan lomauttaa, kun työnantajalla on taloudellinen tai tuotannollinen peruste työsopimuksen irtisanomiseen tai työ tai työnantajan edellytykset tarjota työtä ovat vähentyneet tilapäisesti eikä työnantaja voi kohtuudella järjestää työntekijälle muuta sopivaa työtä tai työnantajan tarpeita vastaavaa koulutusta. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan saa lain mukaan lomauttaa vain, jos tämä tekee työtä vakituisen työntekijän sijaisena ja työnantajalla olisi oikeus lomauttaa vakituinen työntekijä, jos hän olisi työssä.
fi
Voiko hygieniapassitestejä yms. järjestää ammatillisen oppilaitoksen tiloissa omille opiskelijoille? Entä ulkopuolisille?
Oppilaitosten opetustoimintaan ja muuhun lakisääteiseen toimintaan ei lähtökohtaisesti sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Jos oppilaitoksen opiskelijat suorittavat testin osana opintojaan, toiminta katsotaan osaksi opetusta eikä siihen sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Oppilaitosten on kuitenkin otettava huomioon tartuntatautilain 58 c §:n hygienia- ja väljyyssäännökset sekä muut viranomaisten antamat määräykset, ohjeet, suositukset.  Muiden kuin opiskelijoiden ja henkilökunnan oleskelua oppilaitoksen alueella voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä rajoittaa. Hygieniapassitestejä ulkopuolisille voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä toteuttaa, mutta tällöin tulee noudattaa valtioneuvoston kulloinkin voimassa olevia kokoontumisrajoituksia koskevia suosituksia ja aluehallintovirastojen yleisötilaisuuksia koskevia tartuntatautilain mukaisia päätöksiä. Tällöinkin on otettava huomioon tartuntatautilain 58 c §:n hygienia- ja väljyyssäännökset sekä muut viranomaisten antamat määräykset, ohjeet, suositukset. Lisäksi on hyvä pitää kirjaa siitä, ketä ulkopuolisia oppilaitoksessa on milloinkin ja missäkin tilassa ollut. Tämä on tarpeen mahdollisten tartuntaketjujen jäljittämiseksi.   Tartuntatautilaki (Finlex) OKM ja THL: Suositus  yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020 Aluehallintovirastojen yleistiedonannot mm. kokoontumisrajoituksista
fi
Voiko kansalaisopiston koulutusta järjestää etäopetuksena?
Kansalaisopistoissa voi siirtyä etäopetukseen, mikäli koulutuksen sisällöt ja kohderyhmät ovat sellaisia, että etäopetus on toimiva opetuksen muoto. Opetushallituksen tilastotietojen keruuta koskevasta ohjeistuksesta löytyy tietoa siitä, miten opetustunteja tilastoidaan ohjatussa etäopetuksessa. Opiskelijan itsenäisestä opiskelusta ei voi kirjata suoritteita rahoituksen perusteeksi.   OPH: Vapaan sivistystyön koulutuksen toteuttaminen
fi
Voiko koululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaan tai kerhotoimintaan osallistua?
Toimintaan voi osallistua. Aamu- ja iltapäivätoimintaa järjestetään normaalilainsäädännön mukaisesti. Perusopetuslain 20 a §:n väliaikaisella muutoksella, jossa säädetään poikkeuksellisen opetusjärjestelyjen mahdollisuudesta, ei ole vaikutusta aamu- ja iltapäivätoimintaan.  Aamu- ja iltapäivätoiminnassa ja kerhotoiminnassa on noudatettava väljyys- ja hygieniasäännöksiä, joista säädetään tartuntatautilain 58 c §:ssä. Toimintaan osallistuvilla on oltava mahdollisuus käsien puhdistamiseen ja heille annetaan ohjeet riittävän etäisyyden ylläpitämisestä, käsien puhdistamista ja muista tartuntojen leviämistä estävistä käytännöistä. Aamu- ja iltapäivätoiminnan ja kerhotoiminnan järjestäjän on myös huolehdittava lasten ja työntekijöiden turvallisuudesta tehostamalla tilojen ja pintojen puhdistamista.  Toiminta on järjestettävä siten, että etäisyys- ja hygieniansäännöksiä noudatetaan. Aamu- ja iltapäivätoimintaa ja kerhotoimintaa voidaan esimerkiksi järjestää tavallista pienemmissä ja pysyväisluonteisissa ryhmissä. Lasten oleskelu tulee järjestää sillä tavoin väljästi, kuin se toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista. Koulussa muodostuneita opetusryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä aamu- ja iltapäivätoiminnassa tai kerhotoiminnassa keskenään mahdollisuuksien mukaan. Henkilöstön suositellaan toimivan pysyvän ryhmän kanssa. Kunta vastaa hankkimansa aamu- ja iltapäivätoiminnan lainmukaisuudesta. Kunta ohjaa palvelujen tuottajaa noudattamaan kansallisia ohjeita tartuntojen välttämiseksi.  OPH: Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen kevätlukukaudella 2021
fi
Voiko opiskelijavaihtoja järjestää koronaepidemian aikana?
Kyllä. Muita kuin lyhyitä opiskelija- ja harjoitteluvaihtoja toteutetaan ja järjestetään myös koronan aikaan, mutta niissä tulee tarkasti ottaa huomioon korkeakoulujen linjaukset ja alueen suositukset. Vastaanottava korkeakoulu vastaa siitä, että ulkomaisilla opiskelijoilla on riittävät tiedot koronavirusepidemian torjuntaa koskevista rajoitustoimista ja suosituksista. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL suosittaa, että lyhyet vaihtojaksot keskeytetään toistaiseksi.  Pidemmät eli useita kuukausia kestävät vaihtojaksot voidaan toteuttaa lähtö- ja tulomaan viranomaisohjeita noudattaen.  THL: tiedote opiskelijavaihdoista 2.2.2021 THL: Matkustaminen ja koronaviruspandemia OPH: Koronaohjeet Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot -ohjelmien käynnissä oleville hankkeille OPH: Koronaviruksen vaikutukset Nordplus-ohjelmiin  OPH: EDUFI-harjoittelu korkeakouluopiskelijoille ja vastavalmistuneille
fi
Voiko oppisopimuskoulutuksen tai koulutussopimukseen perustuvan koulutuksen keskeyttää tai sopimuksen purkaa?
Oppisopimuksen ja koulutussopimuksen väliaikainen keskeyttäminen on mahdollista, sillä koulutussopimus on koulutuksen järjestäjän ja työnantajan välinen sopimusasia ja oppisopimus on puolestaan opiskelijan ja työnantajan välinen sopimusasia. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Koulutuksen järjestäjä voi purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen opiskelijaa ja työnantajaa kuultuaan, jos työpaikalla järjestetyssä koulutuksessa ei noudateta ammatillisesta koulutuksesta annetun lain tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai oppisopimuksen ehtoja. Jos koulutuksen järjestäjä purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen työnantajan kanssa tästä syystä, myös opiskelijan ja työnantajan välinen oppisopimus katsotaan purkautuneeksi. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelmassa tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos koulutuksen järjestäjä arvioi, että koulutussopimuksen jatkamiselle ei ole esimerkiksi ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 72 §:n mukaisia edellytyksiä, kuten riittävää tuotanto- ja palvelutoimintaa, koulutuksen järjestäjä voi purkaa koulutussopimuksen koulutustyöpaikan kanssa. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Vaikka oppi- tai koulutussopimus jouduttaisiin väliaikaisesti keskeyttämään tai purkamaan, opiskelija ei menetä opiskeluoikeuttaan, vaan koulutuksen järjestäjän tulee järjestää opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos opiskelija ei halua hankkia osaamista muulla tavalla ja ilmoittaa opiskelun lopettamisesta, on koulutuksen järjestäjän tehtävä tästä ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 97 §:n mukainen päätös opiskelijan eronneeksi katsomisesta. Oppisopimuskoulutuksessa ja koulutussopimuksella tapahtuvassa koulutuksessa noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 8 luvun säännöksiä. Oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamisessa sekä oppisopimuskoulutuksen keskeytymisessä noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 75 §:n säännöksiä koskien oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamista sekä oppisopimuskoulutuksen väliaikaista keskeytymistä. Koulutussopimuksen osalta noudatetaan vastaavasti lain 76 §:n vastaavia säännöksiä.
fi
Voiko työnantaja saada edelleen palkkatukea opiskelijan oppisopimukseen, jos henkilö lomautetaan ja oppisopimus keskeytyy määräajaksi?
Jos alkuperäinen palkkatukipäätös jatkuu myös lomautuksen jälkeisenä aikana, ei tarvita uutta myöntöpäätöstä, vaan alkuperäinen päätös on voimassa. Jos palkkatuetussa työssä oleva henkilö lomautetaan ja palkanmaksu keskeytyy yli kuukauden ajaksi, KEHA-keskus keskeyttää palkkatuen maksatuksen. Kun henkilölle maksetaan lomautuksen jälkeen taas palkkaa, voidaan myös palkkatuen maksamista jatkaa. Keskeytysaikaa ei lueta palkkatuen enimmäiskestoon, mutta alkuperäisen päätöksen ylittävästä tukiajasta täytyy tehdä uusi päätös, jolloin noudatetaan normaalia harkintaa ja tarkistetaan myöntämisen edellytykset. Tilanteessa, jossa voimassa oleva palkkatukipäätös olisi päättymässä lomautuksen aikana, pitäisi palkkatukeen hakea jatkoa, jotta palkkatukea saisi vielä lomautuksen jälkeen.
fi
Voiko varhaiskasvatuksen tiloissa toteuttaa esim. kuntoutusta?
Terapiaa, kuntoutusta tai vastaavaa lapsen tarvitsemaa tukea voidaan toteuttaa varhaiskasvatuksen tiloissa kunhan siinä noudatetaan väljyys- ja hygieniasäännöksiä, joista säädetään tartuntatautilain (147/2021) 58 c §:ssä. Toiminta voidaan järjestää esim. päiväkodissa, vaikka muutoin muiden kuin lasten sekä varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua tiloissa tulisi välttää.
fi
Voivatko kunnat sulkea koulunsa tartuntatautilain tai perusopetuslain pohjalta vain varmuuden vuoksi?
Perusopetuslaki ei mahdollista koulujen sulkemista vain varmuuden vuoksi. Koulun tilojen sulkeminen on mahdollista tartuntatautilain nojalla, mutta sen on oltava välttämätöntä epidemian estämiseksi. Koulutilojen sulkemisesta päättää tuolloin kunnan tartuntataudeista vastaava toimielin. Asiasta ei siis päätä kunnan opetustoimi tai yksittäinen koulu.  Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavat päätökset silloin, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Päätökset tehdään enintään yhden kuukauden ajaksi. Toimenpiteet on heti lopetettava, kun tartunnan vaaraa ei enää ole. Perusopetuslain muutos (1191/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli koronaepidemiatilanne sitä edellyttää. Lailla turvataan perusopetuslain mukaisen opetuksen turvallinen järjestäminen kevätlukukaudella 2021. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymistä koskeva harkinta on tapauskohtaista. Opetuksen järjestäjä ei voi siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin varmuuden vuoksi. Oppilaiden tai henkilökunnan karanteenista päättää virkasuhteinen kunnan tartuntataudeista vastaava lääkäri tai virkasuhteinen sairaanhoitopiirin kuntayhtymän tartuntataudeista vastaava lääkäri. Päätöksiä ei tee esimerkiksi kunnan opetustoimi.  OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.1.2021 alkaen
fi