Alentavatko koronatilanteesta johtuvat pienemmät opiskelijaviikko- ja opetustuntimäärät vapaan sivistystyön valtionosuusrahoitusta tulevina vuosina?
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi käyttää harkintaa suoritemääriä vahvistaessaan ja ottaa huomioon toteumavuoden erityisolosuhteet.
fi
Emme ehkä saa kokoon riittävästi muuta rahoitusta. Mitä teemme?
Osa hankkeen toteuttamiselle olennaisista tuotoista voi jäädä saamatta koronatilanteen vuoksi, vaikka avustuspäätöksen mukaan avustus voi kattaa 80% hankkeen kustannuksista. Tässä tilanteessa, mikäli käyttöaikaa on vielä jäljellä vähintään 30 päivää, voi hakea avustuksen käyttötarkoitukseen muutosta lähettämällä siitä muutospyynnön sähköisen asioinnin kautta. Liittäkää muutospyyntöön perustelut käyttötarkoituksen tai käyttöajan muutokseen liittyvistä seikoista ja toimittakaa uusi budjetti pyynnön liitteenä.
fi
Jos perhepäivähoitajan perheenjäsen on oireinen, voivatko lapset mennä perhepäivähoitajan kotiin varhaiskasvatukseen?
On suositeltavaa, että varhaiskasvatukseen osallistuvat lapset eivät mene perhepäivähoitajan kotiin, ennen kuin on varmistettu, että perhepäivähoitajan luona asuvan perheenjäsenen oireet eivät johdu koronaviruksesta. Mikäli kunnan järjestämisvastuulla perhepäivähoidossa oleva lapsi tarvitsee testituloksen odotusajaksi varhaiskasvatusta, tulee viime kädessä lapsen asuinkunnan osoittaa korvaava varhaiskasvatuksen toimipaikka.  Jos perheen lapsi on yksityisessä varhaiskasvatuksessa ja yksityisen hoidon tuen piirissä, mahdollisen varahoidon järjestämisestä tulee sopia varhaiskasvatuksen toimipaikassa.  THL: Lapset ja korona KELA: Miten koronavirusepidemia vaikuttaa Kelan etuuksiin (yksityisen hoidon tuki)    päivitetty 3.9.2020
fi
Joustaako opintotuki tarvittaessa?
Opintotukisäännökset mahdollistavat koronaviruksen aiheuttaman poikkeustilanteen huomioimisen opintotuen enimmäisajoissa ja opintojen riittävässä edistymisessä. Jos opiskelu ei ole ollut mahdollista, opintotuen maksamista voidaan jatkaa, vaikka opintosuoritusmäärä ei ole ollut riittävä, ja opintotuen enimmäisaikaa voidaan pidentää. KELA: usein kysyttyä koronatilanteesta ja opintotuesta  KELA: koronavirus ja opintoetuudet -tiedote oppilaitoksille
fi
Järjestetäänkö kansalaisopistoissa ym. vapaata sivistystyötä?
Vapaasta sivistystyöstä annetussa laissa ei ole oppilaitoksen ylläpitäjille säädetty velvollisuutta järjestää vapaata sivistystyötä. Koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi oppilaitoksen ylläpitäjän ei tarvitse järjestää koulutusta, jos koulutuksen järjestäminen muulla tavoin kuin lähiopetuksena ei ole mahdollista.
fi
Katkeaako työttömyysetuus, jos etäopetus ei onnistu kotoutumiskoulutuksessa?
Työttömyysetuuden katkeamiseen vaikuttaa moni asia, eikä tyhjentävää vastausta etuuden jatkumiseen voi antaa. Moni asia kuuluu työttömyysetuuden maksajan eli KELAn harkintaan. Maahanmuuttajille tarkoitettua kotoutumiskoulutusta ja omaehtoista kotoutumissuunnitelman mukaista koulutusta järjestetään mm. vapaan sivistystyön oppilaitoksissa. Jotta osallistuja voi saada työttömyysetuutta on hänen osallistuttava alkukartoitukseen ja opiskeltava kotoutumiskoulutuksessa. Kotoutumissuunnitelma tehdään yhdessä TE-toimiston tai kunnan viranomaisen kanssa. TE-toimistolla on oma harkintavalta esim. siinä, keskeytetäänkö koulutus. Käytettävissä oleviin palveluihin tullee muutoksia, joten ELY-keskukset ovat ohjeistaneet TE-toimistoja seuraavasti: "Ensimmäisen kotoutumissuunnitelman laatimista harkittaessa tulee huomioida, voiko asiakas käytännössä osallistua palveluihin tällä hetkellä. Ensimmäinen kotoutumissuunnitelma tulee laatia kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen oleskeluluvan saamisesta. Jos määräaikaa ensimmäisen kotoutumissuunnitelman tekemiselle on vielä reilusti, voi olla tarkoituksenmukaista laatia ensimmäinen kotoutumissuunnitelma sitten, kun palvelut jatkuvat normaalisti.  Asiakkaan kotoutumisaika lähtee kulumaan suunnitelman allekirjoittamisesta, joten suunnitelmaa ei liene tarkoituksenmukaista tehdä, jos asiakasta ei voida ohjata palveluihin. Asiassa huomioida asiakkaan tilanne, palvelutarve sekä käytettävissä olevat palvelut. Jo käynnissä olevien kotoutumispalvelujen osalta tulee erityisesti harkita se, tulisiko palvelu keskeyttää. Vaikka kotoutumispalvelu olisi järjestettävissä etäyhteyksin, tulee asiassa kiinnittää huomiota siihen, voidaanko asiakkaalta vaatia sellaista itsenäisyyttä, jota etänä palveluun osallistuminen edellyttäisi. Jos palvelu päätetään yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa, työnhakijalle ei tehdä työttömyysturvaoikeuden selvittämiseksi selvityspyyntöä eikä palvelun päättymisen takia aseteta korvauksetonta määräaikaa tai työssäolovelvoitetta. Asiakasviestinnässä tulee keskeisenä asiana painottaa, että työnhakijan tulee toimia TE-toimiston ja terveydenhuoltoviranomaisten antamien ohjeiden mukaisesti, eikä ohjeita noudattava työnhakija menetä oikeuttaan työttömyysetuuteen. Kun palvelu päätetään, tulee asiakkaalle antaa palvelun päättölausunto ja uusi etuuden salliva lausunto. Korotettuun etuuteen palveluun osallistumisen perusteella asiakas ei luonnollisesti ole enää oikeutettu, koska palvelu päättyy."
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut lisätöitä, emme ehdi tehdä selvitystä määräajassa. Mitä teemme?
Voitte hakea lisäaikaa selvityksen toimittamiselle.
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut meille tulojen menetyksiä ja lisäkustannuksia. Voimmeko kattaa niitä saamamme avustuksella?
Tapahtumaan tai sen järjestämiseen myönnettyä avustusta voi käyttää ainoastaan avustuspäätöksen mukaisiin kustannuksiin. Avustuspäätöksen osana olevien ehtojen ja rajoitusten mukaisesti teidän tulee ilmoittaa ministeriölle kaikista sellaisista muutoksista, jotka vaikuttavat avustuksen käyttötarkoituksen ja ehtojen toteutumiseen ja jotka olennaisesti vaikuttavat avustettavan toiminnan tai hankkeen toteuttamiseen suunnitelman mukaisesti. Olkaa siis yhteydessä avustuksen esitelleeseen virkamieheen ensin (avustuspäätöksessä alempi nimi), ennen kuin teette mitään, mikä voidaan katsoa edellä mainituksi muutokseksi.
fi
Koska museoihin ja muihin kulttuuritiloihin pääsee?
Valtion ja kuntien museot, teatterit, Suomen Kansallisooppera ja -baletti, kulttuuritalot, kirjastot, kirjastoautot, Kansallisarkiston asiakas- ja tutkijasalipalvelut voidaan avataan 1.6. alkaen hallitusti ja asteittain. Tilaisuuksiin ei saa tulla sairaana, hyvästä käsi- ja yskimishygieniasta sekä siivouksesta on huolehdittava ja muihin ihmisiin on pidettävä 1-2 metrin etäisyys. Tilaisuuksien ja toiminnan järjestäjät voivat laatia tarkempia tilanne-, toiminta- tai tapahtumakohtaisia suosituksiaan, joissa on kuitenkin otettava huomioon mm. aluehallintoviraston kokoontumisrajoituksia koskevat päätökset.  OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön (14.5.2020) Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista Museoiden avaamiseen liittyvää tietoa Kirjastot ja korona. Tietoa asiakkaille ja kirjastoammattilaisille
fi
Koska taiteen perusopetuksessa palataan lähiopetukseen?
Valtioneuvosto päätti kesäkuun puolivälissä, että valmiuslain mukaisten toimivaltuuksien käytöstä luovutaan ja poikkeusolot päättyivät 16.6.2020. Viranomaisten suosituksia koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi on kuitenkin edelleen syytä noudattaa taiteen perusopetuksen oppilaitoksissa. Terveyden ja hyvonvoinnin laitos ja opetus- ja kulttuuriministeriö ovat antaneet ohjeet turvallisiin järjestelyihin varhaiskasvatuksessa ja perusopetuksessa, joita sovelletaan soveltuvin osin myös taiteen perusopetuksessa.  THL OKM: suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 Opetushallitus:  Taiteen perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen
fi
Käytetäänkö kouluissa tai varhaiskasvatuksessa kasvomaskeja?
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittaa kasvomaskin käyttöä toisten ihmisten suojaamiseksi tietyissä tilanteissa niiden sairaanhoitopiirien alueella, joissa on esiintynyt koronatartuntoja viimeisen kahden viikon aikana. Suosituksen ulkopuolelle jäävät tässä vaiheessa tilat ja tilanteet, jossa toistuvasti sama, toisilleen tuttu ryhmä kokoontuu sisätiloihin pidemmäksi aikaa. Näitä ovat esimerkiksi päiväkodit ja koulut sekä erilaiset harrastusryhmät. Maskia voi kuitenkin halutessaan käyttää ottaen huomioon siihen liittyvät ohjeet. THL:n mukaan kasvomaski ei sovellu lapsille, sillä maskin ohjeiden mukainen käyttö onnistuu vasta hieman vanhempana. THL:n maskisuositus koskee yli 15-vuotiaita. Kasvomaskin asianmukainen käyttö voi vähentää tartuntoja estämällä pisaroiden leviämistä ympäristöön. Käyttöä suositellaan seuraavissa tilanteissa ja seuraaville henkilöille:  Joukkoliikenteessä, jossa lähikontakteja ei aina voida välttää.  Koronavirustestiin hakeutuvat henkilöt matkalla näytteenottoon ja ennen testituloksen valmistumista, jos on välttämätön syy liikkua kodin ulkopuolella. Riskialueelta Suomeen saapuvat matkustajat heidän siirtyessä maahantulopisteeltä karanteeniin tai jos heillä on karanteenin aikana välttämätön syy liikkua kodin ulkopuolella.   Kasvomaskia voi käyttää alueellisen viranomaisen suosituksen mukaan myös muissa tilanteissa, joissa lähikontaktien välttäminen ei ole mahdollista. Perusopetuksessa ei anneta suositusta maskin käytöstä myöskään koulukuljetusten aikana tai opetukseen liittyvissä tilanteissa, joissa liikutaan koulun tilojen ulkopuolella.  THL ei ole antanut suositusta kasvomaskien käytöstä toisen asteen koulutuksessa. Lukiokoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa maskia voi halutessaan käyttää oppilaitoksessa tapahtuvassa koulutuksessa niissä tilanteissa, joissa turvavälien noudattaminen ei ole mahdollista. Työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa noudatetaan työnantajan ohjeita.   THL:n suositus kasvomaskien käytöstä kansalaisille  THL kysymyksiä ja vastauksia maskisuosituksesta  THL OKM suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 OKM THL Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Mikä taho päättää poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä?
Perusopetuslain muutos (521/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli opetusta ei voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena ja se on opetuksen järjestämiseksi välttämätöntä.  Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen edellyttää paikallisen tai alueellisen tartuntatautiviranomaisen tekemää tartuntatautilain (1227/2016) 58 §:n mukaista päätöstä opetukseen käytettävien tilojen osittain tai kokonaan sulkemisesta. Päätös edellyttää alueellisen tai paikallisen tartuntatautitilanteen arviointia.  Perusopetuslain 20 a §:n 1 momentin mukaisesti päätöksen poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymisestä tekee opetuksen järjestäjä. Opetuksen järjestäjän ollessa kunta tekee päätöksen kuntalain (410/2015) 90 §:n hallintosäännössä määritelty kunnan toimielin tai viranhaltija.  Valtion, tai rekisteröidyn yhteisön tai säätiön järjestämässä opetuksessa päätöksen tekee valtion ja yksityisen järjestämän koulutuksen hallinnosta annetun lain (634/1998) 4 §:n johtosäännössä määritelty toimielin tai henkilöstöön kuuluva, jonka toimivaltaan asiasta päättäminen kuuluu lain 4 §:n 2 momentin mukaisesti.   OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen
fi
Millaisia rajoituksia kulttuuri- ja urheilutapahtumissa noudatetaan?
Esityksiä, tapahtumia ja muita yleisötilaisuuksia koskevat aluehallintoviraston tartuntatautilain nojalla tekemät päätökset.  Aluehallintovirastojen määräysten mukaan yli 50 hengen tapahtumia voi järjestää rajatuissa ulkotiloissa ja sisätiloissa silloin kun tapahtumanjärjestäjä pystyy varmistamaan osallistujien turvallisuuden. Turvallisuus varmistetaan noudattamalla Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön 14.5.2020 antamaa ohjetta muun muassa turvaetäisyyksistä ja hygieniakäytännöistä.  Ohjeella on tarkoitus varmistaa osallistujien turvallisuus ja estää koronavirustartuntojen leviäminen.Ohjeessa edellytetään muun muassa että  Osallistujien tai seurueiden välille on lähikontaktien välttämiseksi turvattava mahdollisuus 1-2 metrin turvavälien ylläpitämiseen. Tilanteissa, joissa saattaa syntyä jonoja, ihmisiä pitää muistuttaa ja auttaa turvavälien pitämisessä.  Järjestäjän pitää ohjeistaa osallistujia turvaväleistä ja hyvästä käsihygieniasta sekä tarjota mahdollisuus käsien puhdistamiseen.  Järjestäjä vastaa siitä, että tapahtuma järjestetään osallistujille turvallisella tavalla ja miten ohjetta käytännössä sovelletaan järjestelyihin. Järjestäjän voi olla syytä eriyttää toimintaa jakamalla yleisöä ja palveluja erillisille alueille, jotta tilaisuudessa voidaan noudattaa ohjeistusta.  Työnantajan ominaisuudessa toimivan tilaisuuden järjestäjän velvollisuuksista työntekijöiden suojaamiseksi säädetään erikseen. Julkisissa tiloissa työskentelevien osalta toimenpiteet perustuvat työnantajan tekemään riskinarvioon. Työterveyshuolto tukee työnantajaa riskinarviossa. Aluehallintovirastojen 24.8.2020 antamat määräykset yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten järjestämisestä ovat voimassa 1.9.–30.9.2020 ja ne on annettu tiedoksi yleistiedoksiantona. Tartuntatautilaki mahdollistaa määräysten antamisen korkeintaan kuukaudeksi kerrallaan.  Jos epidemiatilanne Suomessa pahenee, aluehallintovirastot voivat tarkastella voimassa olevia päätöksiään uudestaan. Jokaisen toimijan ja kansalaisen vastuulla on noudattaa viranomaisten määräyksiä, ohjeita ja suosituksia toiminnassaan ja siten ehkäistä koronaviruksen leviämistä.  Aluehallintovirasto: Tiedoksiannot ja määräykset  Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön (14.5.2020)
fi
Millaisilla järjestelyillä varmistetaan riittävät etäisyydet kouluissa ja varhaiskasvatuksessa esim. ruokailussa ja välitunneilla?
Parhaat ratkaisut varhaiskasvatuksen ja lähiopetuksen turvallisiin ja sujuviin järjestelyihin löytyvät paikallisesti. Opetuksen järjestäjä ohjeistaa käytännön järjestelyistä tarkemmin kunkin koulun tilanteeseen sopivaksi.   Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittavat (4.8.2020) seuraavaa:  Varhaiskasvatus järjestetään mahdollisuuksien mukaan niin, että ryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä keskenään. Myös varhaiskasvatuksen henkilöstön tulisi toimia saman lapsiryhmän kanssa.  Alakouluissa opetusryhmät tulisi pitää erillään koko koulupäivän ajan. Valinnaisissa aineissa opetusryhmä voi vaihtua, mikäli opetusta ei voitaisi muutoin toteuttaa. Mikäli opetusryhmien erillään pitäminen esim. yläkouluissa on mahdotonta, panostetaan väljyyteen ja hygieniaan sekä pyritään porrastamaan opetusta mahdollisuuksien mukaan.  Varhaiskasvatuksessa ja kouluissa toimintaa rytmittämällä ja porrastamalla sekä ulkotiloja hyödyntämällä pyritään siihen, että samassa tilassa on mahdollisimman vähän henkilöitä. Tyhjillään olevia opetukseen soveltuvia tiloja voidaan tarvittaessa ottaa opetuskäyttöön.  Ruokailu järjestetään mahdollisuuksien mukaan oman luokan tai ryhmän kanssa, ei yhteisruokailuna ruokasalissa. Ruokasalia voi kuitenkin käyttää porrastetusti. Hygieniasta huolehditaan ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana.  Koulussa tai varhaiskasvatuksessa tapahtuva toiminta ei ole kokoontumislain mukainen yleinen kokous tai yleisötilaisuus. Toimintaan ei sovelleta mahdollisia kokoontumisrajoituksia.  Isoja yhteistilaisuuksia ei tulisi järjestää, jos väljyys- ja hygieniatekijöitä ei voida huomioida.  Muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella tulisi välttää. Lapsen ja perheen mahdollisuus tutustua koulun tai varhaiskasvatuksen toimintaan järjestetään väljyys- ja hygieniatekijät huomioiden.  Henkilökunnan kokoontumisia tulisi välttää, esimerkiksi opettajien kokoukset järjestetään ensisijaisesti etäyhteyden avulla. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirtyisi toimipaikasta toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi.   Ryhmäkokoja ja henkilöstömitoitusta koskeva sääntely on voimassa sellaisena kuin se on voimassa varhaiskasvatusta ja perusopetusta koskevassa lainsäädännössä.     Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 Opetushallitus: Ohjeita opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestämisestä   ks. myös vastaus ”Miten varhaiskasvatuksessa voidaan suojautua, kun samassa ryhmässä työskentelee monta aikuista?”
fi
Missä muodossa perusopetus järjestetään syksyllä?
Perusopetus järjestetään ensisijaisesti lähiopetuksena. Opetuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen koulut ja sen opettajat järjestävät opetusta perusopetuslain ja opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti. Perusopetuslakia on muutettu väliaikaisesti niin, että mikäli opetusta ei tartuntatautilain nojalla annettavan päätöksen johdosta voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena, voidaan opetuksessa siirtyä opetuksen järjestäjän päätöksellä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin perusopetuslain 20 a §:n nojalla. Opetusta voidaan toteuttaa esimerkiksi mallilla, jossa etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ja lähiopetusta vuoroteltaisiin viikoittain tai muulla opetuksen järjestäjän soveltuvaksi arvioimalla rytmillä. Etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ei ole tarkoitus käyttää enempää, kuin se on terveyden turvaamisen kannalta välttämätöntä. Lainsäädäntö on väliaikainen ja laki on voimassa 1.8.–31.12.2020. Tavoitteena on antaa opetuksen järjestäjille työkaluja toimia paikallisista lähtökohdista käsin tartuntatautitilanteessa. Arvio lähiopetuksen turvallisesta järjestämisestä tehdään yhdessä alueellisten tartuntatautiviranomaisten kanssa. Lisäksi yksittäisen oppilaan opetusta voidaan järjestää perusopetuslain 20 a §:n 5 momentin nojalla 18 §:n mukaisin erityisillä opetusjärjestelyillä, esimerkiksi etäyhteyksillä. Erityisiä opetusjärjestelyjä voi käyttää, jos oppilaan opetusta ei voida järjestää lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni ja 63 § eristäminen). Päätös erityisistä opetusjärjestelyistä voidaan tehdä enintään tartuntatautilain nojalla annetun oppilasta koskevan päätöksen voimassaolon ajaksi.  OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen Laki perusopetuslain väliaikaisesta muuttamisesta  Päivitetty 7.9.2020
fi
Miten ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijavalinnat hoidetaan ja järjestetäänkö pääsykokeita?
Yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat päättäneet tehdä muutoksia kevään opiskelijavalintoihin. Suuria hakijat fyysisesti samaan tilaan kokoavia valintakokeita ei järjestetä. Opiskelijavalintojen kesän aikatauluun on tehty muutos, koska kaksivaiheisena toteutettaviin valintakokeiden järjestämiseen ja niiden arviointiin tarvitaan suunniteltua enemmän aikaa. Alkuperäinen määräaika, johon mennessä valintojen tulokset tulee ilmoittaa hakijoille, oli 8.7.2020. Aikaa on siirretty viikolla eteenpäin ja uusi määräaika on 15.7.2020. Vastaavasti paikan vastaanottamisajan takarajoja ja varasijojen täyttämisen päättymisaikaa siirretään. Kuten normaalistikin, tuloksia ilmoitetaan hakijoille myös jo ennen määräaikaa sitä mukaa kuin hakukohteiden tulokset valmistuvat ja valinnan tulos varmistuu hakijan osalta.  Tarkempia tietoa koronatilanteesta ja opiskelijavallinnoista kootaan Opintopolku-palveluun.
fi
Miten erityinen tuki pitää järjestää ammatillisessa koulutuksessa, kun koronaepidemian vuoksi tehdyt poikkeusjärjestelyt on purettu?
Koulutuksen järjestäjät ovat velvollisia järjestämään lain 64 §:ssä tarkoitettua erityistä tukea tai 65 §:ssä tarkoitettua vaativaa erityistä tukea sekä tarjoamaan lain 101 §:ssä tarkoitettuja erityistä tukea saavan opiskelijan opintososiaalisia etuuksia. Jos tuen tai palveluiden tarjoaminen etäjärjestelyin ei ole mahdollista, tulee koulutuksen järjestäjän selvittää mahdollisuudet tuen ja palveluiden antamiseen oppilaitoksen tiloissa. Erityisen tuen järjestämisessä tulee kuitenkin tarkasti kiinnittää huomiota opiskelijan terveyteen ja turvallisuuteen sekä ottaa huomioon opiskelijan mahdollinen kuuluminen riskiryhmiin.
fi
Miten esiopetusta järjestetään poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana?
Perusopetuslain 20 a §:n 4 momentin mukaisesti esiopetusta järjestetään lähiopetuksena myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana kaikille esiopetukseen osallistuville lapsille. Esiopetuksen järjestäjä ei voi päättää tarjoavansa esiopetusta ainoastaan etäopetuksena. Esiopetusta ei kuitenkaan voida järjestää lapselle lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni, 63 § eristäminen). Huoltajien niin toivoessa, ja mikäli se on muuten esiopetuksen järjestäjälle mahdollista, esiopetus voidaan järjestää soveltuvilla tavoilla ja välineillä etäopetuksena. Esiopetuksen järjestäjällä ei ole kuitenkaan velvollisuutta järjestää esiopetusta etäopetuksena. Päivitetty 7.9.2020
fi
Miten etäjärjestelyt vaikuttavat lukion kurssien arviointiin?
Opintojen arviointi toteutetaan opetussuunnitelman perusteissa ja paikallisessa opetussuunnitelmassa määritellyillä tavoilla. Joissakin oppiaineissa osaamisen osoittaminen voi olla perusteltua järjestää oppilaitoksen tiloissa. Mikäli näin toimitaan, noudatetaan viranomaisten ohjeistusta. On kuitenkin suositeltavaa pyrkiä näissäkin tapauksissa löytämään etäratkaisuja. Arviointi opintojen aikana ja opiskelun päättyessä tulee toteuttaa mahdollisimman monipuoliseen näyttöön perustuen. Kunkin kurssin arviointimenettelyt kerrotaan opiskelijoille kurssin alussa. Lähtökohta on, että numeroarviointia edellyttävät kurssit arvioidaan edelleen numeroin.  OPH: Lukiokoulutuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen
fi
Miten kirjastot palvelevat koronaepidemian aikana?
Kirjastot avataan hallitusti ja asteittain 1.6.2020 alkaen. Aineiston uloslainaaminen kirjastoista on ollut mahdollista jo aiemmin.   Koronavirustartuntojen ehkäisemisestä kirjastopalvelujen käytössä  THL ja OKM ohje koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä Lisää kirjastoihin liittyviä kysymyksiä ja vastauksia Aluehallintoviraston sivulla  Kirjastot ja korona. Tietoa asiakkaille ja kirjastoammattilaisille
fi
Miten koronaepidemia vaikuttaa tutkimukseen ja tki-toimintaan korkeakouluissa?
Korkeakoulujen tilojen sulkeminen Aluehallintovirastojen päätöksillä ei ole lähtökohtaisesti koskenut yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimus,- kehitys- ja innovaatiotoiminnan käytössä olevia tiloja, erityisesti kriittisillä tutkimuksen aloilla. Tutkimus- ja tki-tiloissa voidaan työskennellä, kun henkilöstön turvallisuudesta huolehditaan tila- ja hygieniajärjestelyin.  Tietoa koottuna yliopistoittain (Unifi) Tietoa koottuna ammattkorkeakouluittain (Arene)
fi
Miten koronaviruksesta johtuvat rajoitukset vaikuttavat nuorisotyöhön?
Nuorisotyössä tilojen avaaminen tavanomaiselle toiminnalle on mahdollista. Tartuntojen leviämistä pyritään edelleen estämään. Tarkat ratkaisut esimerkiksi tilojen käyttöön ja palveluiden järjestämistapaan tehdään paikallisesti. Eri menetelmiä voidaan käyttää rinnakkain ja kehittää edelleen nuorten etu ja paikalliset olosuhteet huomioiden. Nuorisotilatoiminnassa, etsivässä nuorisotyössä ja nuorten työpajatoiminnassa on erityisesti otettava huomioon seuraavat suositukset:  Toimintaan voi osallistua vain oireettomana Suositeltua turvaväliä (1-2 m) noudatetaan Hyvää käsi- ja yskimishygieniaa noudatetaan Työterveyslaitoksen siivousohjeet huomioidaan Annetaan osallistujille tarvittavat ohjeet ja huolehditaan niiden noudattamisesta Toimitaan niin, että sairastumistapauksissa altistuneet voidaan jäljittää  Tapahtumia ja muita yleisötilaisuuksia koskevat aluehallintoviraston tartuntatautilain nojalla tekemät päätökset.  Aluehallintovirastojen vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin THL ja OKM: Ohje koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä  Ruokailujen järjestämiseen voi soveltaa THL:n ja OKM:n ohjeita oppilaitoksille ja varhaiskasvatukselle Kuljetuksiin liittyen voi soveltaa THL:n ohjeita koulukuljetuksiin Leiritoimintaan voi soveltaa Suomen nuorisokeskusten ohjeita nuorisokeskuksiin saapuville
fi
Miten koronavirus vaikuttaa EU:n Erasmus-opiskelijavaihtoihin tai Suomessa opiskelevien kv. tutkinto-opiskelijoiden tilanteeseen?
Korkeakoulut, oppilaitokset ja muut vaihto-ohjelmia ja hankkeita toteuttavat organisaatiot päättävät itse, yhdessä yhteistyöorganisaatioidensa kanssa, kansainvälisten toimintojensa toteuttamisesta ja sopivat toimenpiteistä sekä lähtevän että saapuvan liikkuvuuden osalta. Vaihtojaksojen siirtämiset, keskeyttämiset ja uudelleenorganisoinnit ovat ensisijaisesti oppilaitoksen tai korkeakoulun päätettävissä. Niiden tulee seurata viranomaistiedotteita, olla yhteydessä kv-hankkeisiin osallistuviin henkilöihin ja neuvoa heitä ottamaan tarvittaessa yhteyttä Suomen suurlähetystöön tai konsulaattiin lisäohjeiden saamiseksi. EU-hankkeiden kansainvälisiä toimintoja on mahdollista keskeyttää ennenaikaisesti, toteuttaa toisen yhteistyökumppanin luona, siirtää myöhempään ajankohtaan tai perua. Peruuntumisesta tai siirtymisestä tulee ilmoittaa mahdollisimman pian kansalliseen toimistoon eli Opetushallitukseen, joka neuvoo asiassa eteenpäin. Suomen kansallisen toimiston rahoittamien Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen –ohjelmien kautta tuettujen liikkuvuusjaksojen ja kulujen osalta on mahdollista hakea korvausta force majeure -menettelyn kautta. Force majeure -käytännöt voivat vaihdella maittain. Hankkeen kulujen korvaamisesta päättää aina hanketta rahoittavan maan kansallinen toimisto, joten on keskeistä, että hanketta koordinoiva organisaatio johtaa prosessia rahoittavan kansallisen toimiston ohjeiden mukaisesti. Muiden kuin EU-ohjelmien rahoittaminen vaihtojen osalta tulee olla yhteydessä rahoittajatahoon. Lisätietoja saa enssijaisesti oman oppilaitoksen kv-palveluista. Lisätietoa oppilaitoksille: Koronaviruksen vaikutukset Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot -ohjelmiin Opetushallituksen toiminta ja koronavirus EDUFI-harjoittelu
fi
Miten koronavirus vaikuttaa OKM:n avustamaan toimintaan?
Opetus- ja kulttuuriministeriö suhtautuu koronavirustilanteesta johtuen joustavasti siihen, että välttämättömät avustetun toiminnan tai hankkeen esim. aiemmin varatuista matkoista tai tehdyistä tila- ja majoitusvarauksista aiheutuneet kustannukset voidaan kattaa avustuksella. Koronavirustilanteessa avustuksen käyttöön liittyviä ohjeita:  Avustuksen käyttöaikaan voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Selvityksen tai sen liitteiden toimittamiselle voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Yleisavustuksen saajat toimittavat avustuksen käyttöä koskevan selvityksen määräaikaan mennessä. Mikäli tilinpäätöstä ei ole vahvistettu, voidaan selvitykseen liittää vahvistamaton, hallituksen allekirjoittama tilinpäätös. Vahvistettu tilinpäätös toimitetaan myöhemmin, selvityksen täydennyksenä, mikäli se poikkeaa hallituksen allekirjoittamasta. Valtionavustuksen saajan tulee ilmoittaa viipymättä valtionapuviranomaiselle valtionavustuksen käyttötarkoituksen toteutumiseen vaikuttavasta muutoksesta tai muusta valtionavustuksen käyttöön vaikuttavasta muutoksesta. Avustuksen käyttö ei saa olla ristiriidassa avustuspäätöksen käyttötarkoituksen, ehtojen ja rajoitusten kanssa.  Opetus- ja kulttuuriministeriö kehottaa valtionavustusten saajia seuraamaan koronavirukseen liittyvää viranomaisviestintää ja viranomaisohjeita.  Lisätietoja: valtionavustusasiat@minedu.fi
fi
Miten koulujen ja varhaiskasvatuksen tilojen avaamisesta ja sulkemisesta päätetään?
Tartuntatautilain mukaan kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin voi päättää toimialueellaan oppilaitosten ja päiväkotien tilojen sulkemisesta, jos tilojen sulkeminen on välttämätön tartuntataudin leviämisen estämiseksi. Asiasta ei siis päätä kunnan opetustoimi tai yksittäinen koulu.  Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavat päätökset silloin, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Päätökset tehdään enintään yhden kuukauden ajaksi. Toimenpiteet on heti lopetettava, kun tartunnan vaaraa ei enää ole. Perusopetuslain muutos (521/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli opetusta ei voida järjestää turvallisesti lähiopetuksena ja se on opetuksen järjestämiseksi välttämätöntä. Lailla turvataan perusopetuslain mukaisen opetuksen turvallinen järjestäminen syyslukukaudella 2020. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymistä koskeva harkinta on tapauskohtaista. Opetuksen järjestäjä ei voi siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin varmuuden vuoksi.
fi
Miten lukiokoulutus järjestetään syksyllä?
Lukioissa palattiin normaalilainsäädännön mukaiseen opetuksen järjestämiseen 14.5.2020. Valtioneuvosto päätti kesäkuun puolivälissä, että valmiuslain mukaisten toimivaltuuksien käytöstä luovutaan ja poikkeusolot päättyivät 16.6.2020. Viranomaisten suosituksia koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi on kuitenkin edelleen syytä noudattaa. Koulutuksen järjestäjien on myös tärkeää aktiivisesti seurata epidemiatilanteen kehitystä ja toimia mahdollisten uusien määräysten tai suositusten mukaisesti. Lukiolainsäädäntö mahdollistaa opetuksen järjestämisen eri muodoissa, kuten lähiopetuksena, etäopetuksena tai näiden yhdistelmänä. Lukiokoulutuksen järjestäjät päättävät niitä koskevan normaaliolojen lainsäädännön puitteissa opetuksen tarkoituksenmukaisesta ja turvallisesta järjestämisestä opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjeet huomioiden.   OPH: Lukiokoulutuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen  OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Miten näytöt järjestetään?
Ammatillisen koulutuksen näyttöjen toteuttamista koskevaa sääntelyä on joustavoitettu heinäkuun alusta voimaan tulleella väliaikaisella lakimuutoksella. Lakimuutos on voimassa 31.7.2021 saakka. Ammatillisen tutkinnon osan osaaminen osoitetaan tekemällä käytännön työtehtäviä aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa (näyttö). Jos näyttöä ei covid-19-epidemiasta johtuvista syistä voida toteuttaa aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa, ammattitaito ja osaaminen voidaan heinäkuun alusta voimaan tulleen väliaikaisen lain mukaan osoittaa suorittamalla muita käytännön tehtäviä, jotka mahdollisimman hyvin vastaavat aitoja työtilanteita ja työprosesseja.  Ammatillisen koulutuksen lainsäädännön mukaan näytöt tulee järjestää ensisijaisesti työpaikoilla käytännön työtilanteissa. Tätä pääsääntöä tulee edelleen noudattaa, mikäli se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle ja näytön arvioijille. Perustellusta syystä näyttö voidaan järjestää myös muualla kuin työpaikalla. Näyttöympäristön tulee tällöin mahdollistaa tutkinnon perusteissa määrätyn osaamisen osoittaminen. Näyttöjä voidaan tämän säännöksen nojalla toteuttaa myös muissa näyttöympäristöissä, kuten koulutuksen järjestäjän omilla työmailla, opetusmetsissä, opetusmaatiloilla tai oppilaitoksen työsaleissa taikka muutoin oppilaitoksessa. Tarvittaessa näytössä osoitettua osaamista voidaan täydentää muulla osaamisen arvioinnilla siten kuin Opetushallitus tutkinnon perusteissa osaamisen arvioinnista määrää. Väliaikaisen lakimuutoksen myötä näytössä osoitettua osaamista voidaan täydentää muulla osaamisen arvioinnilla myös siltä osin, kuin osaamista ei covid-19-epidemiasta johtuvista syistä voida osoittaa aidoissa työtilanteissa ja työprosesseissa. Lain mukaan ammatillisen tutkinnon osan osaamista ei voida kuitenkaan osoittaa eikä arvioida pelkästään kirjallisten tehtävien perusteella. Väljennyksiä ei ole tarkoitus suunnitella tutkintokohtaisiin osaamisen arvioinnin toteuttamissuunnitelmiin, vaan joustojen välttämättömyys tulee arvioida tilannekohtaisesti ja kunkin opiskelijan osalta yksilöllisesti. Opiskelijakohtaisesti osaamisen osoittaminen suunnitellaan henkilökohtaisessa osaamisen kehittämissuunnitelmassa. Väljennyksistä huolimatta tulee huolehtia siitä, että ensisijaisesti selvitetään mahdollisuudet toteuttaa näytöt aidoissa työtilanteissa esimerkiksi vaihtoehtoisia työpaikkoja kartoittamalla, sillä osaamisen osoittaminen aidoissa työtehtävissä on keskeinen ammatillisen koulutuksen laatutekijä. Esitettyjä joustomahdollisuuksia käytetään vain silloin, kun se on koronavirusepidemiaan liittyvien syiden vuoksi välttämätöntä. Ammatillisessa koulutuksessa tulee myös poikkeuksellisten järjestelyjen aikana varmistaa tutkintoa suorittavien osaamisen laatu ja työelämävastaavuus.  Opetushallitus: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö 1.7.2020 alkaen
fi
Miten oppilaitoksissa toimitaan koronavirustapauksissa?
Jos henkilö sairastuu päivän aikana, tulee hänen poistua välittömästi oppilaitoksesta tai siirtyä erilliseen tilaan. Oireisten tulee herkästi hakeutua koronavirustestiin. Mikäli testitulos on negatiivinen ja oireilu selvästi vähenemässä, voi opiskelija osallistua lähiopetukseen ja muuhun toimintaan oppilaitoksen tiloissa, vaikka oireet eivät olisi kokonaan väistyneet. Ennen testituloksen valmistumista on kuitenkin vältettävä kontaktia muihin. Jos oireet myöhemmin alkavat uudelleen tai lisääntyvät, tulee hakeutua uuteen koronavirustestiin ja välttää kontaktia muihin.  Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuva opiskelija sairastuu, tulee oppilaitoksen ottaa yhteyttä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavaan yksikköön tilanteen ja vaadittavien toimenpiteiden arvioimiseksi. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu tartuntatautilain mukaan kunnan tai sairaanhoitopii-rin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille. Jos koronavirustartunta todetaan jollakulla opiskelijalla tai oppilaitoksessa työskentelevällä, selvitetään onko tapahtunut altistumista, ja altistuneet pitää jäljittää ja asettaa tartuntatautilain nojalla karanteeniin yleensä 14 vuorokaudeksi.    Koronavirustartunnan saaneen on siten oltava pois oppilaitoksesta yleensä vähintään 14 vuorokauden ajan oireiden alkamisesta, mutta tarvittaessa pidempään niin, että hän on ollut vähintään kaksi vuorokautta oireeton ennen kuin osallistuu lähiopetukseen tai muuhun toimintaan oppilaitoksen tiloissa.   Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa.  OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Miten oppilashuollon palvelut toteutetaan koronaepidemian aikana?
Koronaepidemia ja etäopetusjaksot ovat lisänneet lasten ja nuorten tuen tarvetta. Oppilashuollon palveluiden, eli kouluterveydenhoitajan ja -lääkärin, kuraattorin ja psykologin täysi tai jopa vahvistettu työpanos tarvitaan oppilaiden, vanhempien ja opettajien tueksi.  Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen antaman suosituksen lause "Muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella tulisi välttää" ei tarkoita, etteikö oppilashuoltoa voitaisi toteuttaa koulun tiloissa.  Oppilashuoltopalveluiden lisäksi myös yksittäisten oppilaiden kuntoutus ja terapiapalvelut voidaan toteuttaa koulun tiloissa.  Koulun työntekijän on viipymättä oltava yhteydessä opiskeluhuollon psykologi- tai kuraattoripalveluihin, jos hän arvioi oppilaan tarvitsevan kyseisiä palveluita. Jos yhteydenottoa ei ole mahdollista tehdä yhdessä oppilaan tai huoltajan kanssa, on yhteydenotosta annettava heille tieto. Samalla psykologille tai kuraattorille luovutetaan tuen tarpeen arvioinnissa tarvittavat tiedot salassapidon estämättä. Yhteydenotto voi perustua niin oppilaan oppimisen kuin psyykkisten tai sosiaalisten ongelmien aiheuttamaan tarpeeseen. Oppilaita ohjataan tarvittaessa kouluterveydenhuollon palveluihin normaalikäytäntöjen mukaisesti. Oppilashuollon toteuttamisessa noudatetaan opetussuunnitelmaa. Oppilashuollon toimintaa ohjaa koulukohtainen oppilashuoltosuunnitelma. Oppilashuollon palvelut järjestetään siten, että oppilaat voivat itse hakeutua palveluihin helposti ja opettajilla on mahdollisuus konsultoida palvelujen asiantuntijoita matalalla kynnyksellä. Opiskeluhuollon palvelujen työntekijät ja kuntoutus- ja terapiapalveluista vastaavat ammattilaiset voivat tarpeen mukaan siirtyä työtehtäviinsä koululta toiselle. Oppilashuoltopalveluja ja kuntoutus- ja terapiapalveluja järjestettäessä huomioidaan hygieniaohjeet. Lähiopetuksessa yhteisöllisen oppilashuollon merkitys korostuu. Koulukohtaisessa oppilashuoltoryhmässä on hyvä suunnitella jo etukäteen yhteisöllisen työn toimintatavat ja niiden edellyttämä työnjako koulussa. Kunnalla on velvollisuus järjestää oppilashuoltoa ja oppilashuollon palveluita myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana oppilas- ja opiskelijahuoltolain mukaisesti, eikä siitä voi poiketa. Oppilashuollon yksilölle annettavien saavutettavuus myös korostuu etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa. Oppilaiden vertaissuhteiden tukeminen korostuu etäyhteyksiä hyödyntävässä opetuksessa, mikä voi korostaa yhteisöllisen opiskeluhuollon tarvetta kouluissa.  Lasten ja perheiden hyvinvoinnin turvaamiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota myös eri hallinnonalojen yhteistyössä.  OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen THL: Neuvolan ja opiskeluhuollon palvelujen järjestäminen koronavirustilanteessa  Päivitetty 7.9.2020
fi
Miten oppimisen ja koulunkäynnin tuen tarpeessa olevia oppilaita tuetaan koronaepidemian aikana ja kuinka mahdolliset oppimiserot saadaan myöhemmin kurottua?
Perusopetus järjestetään ensisijaisesti lähiopetuksena. Perusopetuslain mukaan oppilaalla on kaikissa tilanteissa oikeus saada oppilaanohjausta sekä riittävää oppimisen ja koulunkäynnin tukea heti tuen tarpeen ilmetessä. Tämä velvoite korostuu esimerkiksi etäyhteyksin toteutettavassa opetuksessa, joissa voi syntyä oppimisen tuen tarvetta myös oppilaille, jotka eivät ole aikaisemmin tarvinneet oppimisen ja koulunkäynnin tukea. Tehostetun ja erityisen tuen oppilaiden tuen tarve voi korostua poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana. Sen lisäksi on huolehdittava, että ongelmatilanteet tunnistetaan ja niihin puututaan ajoissa. Erityisen tuen päätöksen saaneille oppilaille (perusopetuslain 17 §), pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaille (perusopetuslain 25 § 2), valmistavan opetuksen oppilaille (perusopetuslain 5 §) sekä  esiopetuksen ja perusopetuksen 1—3 vuosiluokkien oppilaille opetus järjestetään syyslukukaudella 2020 aina lähiopetuksena, vaikka opetus muutoin epidemiatilanteen takia järjestettäisiin poikkeuksellisesti esimerkiksi etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta ja lähiopetusta vuorottelemalla (perusopetuslain 20 a § väliaikainen muutos 521/2020). Myös lähiopetuksessa olevat oppilaat voivat siirtyä erityisiin opetusjärjestelyihin perusopetuslain 20 a §:n 5 momentin nojalla  18 §:n nojalla 3 kohdan mukaisesti, jos oppilaan opetusta ei voida järjestää lähiopetuksena tartuntatautilaissa tarkoitetuissa tilanteissa (57 § poissaolosta päättäminen, 60 § karanteeni, 63 § eristäminen).  Opetuksen järjestäjän vastuulla on ohjeistaa kouluja ja opettajia niin, että kaikilla lapsilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada tukea sekä huolehdittava, että koronaepidemiasta johtuneiden poikkeusolojen vaikutukset oppilaiden osaamiseen jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämillä valtionavustuksilla tasoitetaan poikkeusolojen vaikutuksia varhaiskasvatuksessa sekä esi- ja perusopetuksessa. Tämä tarkoittaa lisäpanostuksia lasten ja oppilaiden kehityksen, oppimisen ja hyvinvoinnin tukemiseen, oppimisen edellytysten parantamiseen, ohjaukseen sekä muihin tukitoimiin. Psykologi- ja kuraattoripalveluihin on osoitettu rahoitusta korottamalla lisätalousarviossa peruspalvelujen valtionosuutta. Päivitetty 9.9.2020
fi
Miten riskiryhmiin kuuluvien lasten ja työntekijöiden kanssa suositellaan toimittavan?
Vaikea koronavirustauti on harvinainen lapsilla. Sen riski ei ole lisääntynyt terveillä, eikä valtaosalla niistä lapsista ja nuorista, joilla on jokin pitkäaikaissairaus. Vaikean koronavirustaudin riskiryhmään kuuluvat lapset, joiden perussairaus muutenkin aiheuttaa suurentuneen riskin vakaville infektioille.  Hoitava lääkäri arvioi, voiko lapsi osallistua lähiopetukseen tai varhaiskasvatukseen, jos lapsella tai hänen perheenjäsenellään on vaikea perussairaus tai hän tarvitsee säännöllistä puolustuskykyä lamaavaa lääkitystä. Varhaiskasvatuksen ja koulun tapauskohtaisia järjestelyjä koskevassa päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon. Lääkäri voi arvioida poissaolon tarpeellisuutta. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Muille kuin riskiryhmään kuuluville voidaan myöntää poissaolo normaalien käytänteiden mukaisesti. Poissaolon aikana suoritettavista tehtävistä sovitaan opettajan kanssa. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä. Opetus voidaan tällöin antaa poikkeuksellisesti esimerkiksi etäopetuksena, jolloin oppilas voi turvallisesti opiskella kotoa käsin. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Perusopetuslain 18 § ja erityiset opetusjärjestelyt ovat olleet osa perusopetuslakia jo ennen koronavirusepidemiaa. Opettajien ja muiden kouluissa tai varhaiskasvatuksessa työskentelevien osalta työturvallisuus on opetuksen tai varhaiskasvatuksen järjestäjän eli työnantajan vastuulla. Kouluissa tai varhaiskasvatuksessa työskentelevien osalta toimenpiteet perustuvat työnantajan tekemään riskinarvioon. Työnantaja työturvallisuuslain mukaisesti selvittää etukäteen, miten opettajat voivat työskennellä lähiopetuksessa vaarantamatta terveyttään. Arvioinnissa huomioidaan myös yksittäisten työntekijöiden terveydentila. Työterveyshuolto tukee työnantajaa riskinarviossa. Jos riskiryhmään kuuluva kokee, ettei kykene turvallisesti työskentelemään lähiopetuksessa, hän voi kääntyä asiassa oman työsuojeluvaltuutettunsa ja työterveyshuollon puoleen.  OPH: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot TEHY: Korona vaikuttaa päiväkotien toimintaan – miten toimia? Työterveyslaitoksen toimintaohje työnantajille koronavirusepidemiaan varautumiseksi Työsuojeluhallinnon vastauksia koronakysymyksiin Sosiaali- ja terveysministeriön ohjeet työntekijöille, jotka ovat alttiita koronaviruksen aiheuttaman covid-19-taudin vakavammille muodoille (PDF)  THL: Vakavan koronavirustaudin riskiryhmät
fi
Miten suullisen kielitaidon arviointi voidaan toteuttaa?
Ratkaisut tehdään paikallisesti tilanteesta ja olosuhteista riippuen. Opetushallituksen sivuilla on vinkkejä etäopetuksen ja arvioinnin järjestämiseen poikkeusoloissa.  OPH: Oppimisen arviointi lukioissa 18.2020 alkaen
fi
Miten tartuntariski huomioidaan koulukuljetuksissa?
Opetuksen järjestäjän tulee huolehtia siitä, että koulukuljetukset toteutuvat ja että oppilaat pääsevät kouluun. Maksuttoman kuljetuksen vaihtoehtona on oppilaan kuljettamista tai saattamista varten myönnettävä riittävä avustus.   Opetuksen järjestäjän vastuulla on huolehtia koulukuljetusten turvallisesta toteuttamisesta ja hakea paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvat ratkaisut. Terveyden ja hyvinvoinninlaitos on antanut ohjeita koulukuljetuksiin. THL: Ohjeet koulukuljetuksiin COVID-19-tartuntojen ehkäisemiseksi (PDF)
fi
Miten tilanne vaikuttaa kulttuurilaitosten valtionosuuksiin?
Korona-tilanteesta aiheutuvat toiminnan keskeytyminen, teattereiden ja orkestereiden esitystoiminnan peruutukset ja museoiden sulkeminen eivät vaikuta laitosten vuoden 2020 valtionosuuksien määrään. Tilanteesta aiheutuvan toiminnan supistumisen tai henkilöstövähennyksien johdosta ei tehdä valtionosuuksien takaisinperintää. Museorakennukset on rajoitustoimien mukaisesti suljettu yleisöltä ja asiakkailta. Tilanteesta ei kuitenkaan aiheudu estettä toiminnan jatkamiselle mahdollisuuksien mukaan muulla tavoin. Opetus- ja kulttuuriministeriö suosittaa, että toiminnan kannalta kriittiset tehtävät määriteltäisiin ja erityisesti kulttuuriomaisuuden turvaamiseen liittyvä työ ja keskeisten asiantuntijatehtävien hoitaminen pyrittäisiin turvaamaan poikkeusolojen aikana. Vuoden 2020 toteutuneiden henkilötyövuosimäärien ja kustannustietojen osalta otetaan huomioon poikkeukselliset toimintaolosuhteet. Museoiden osalta noudatetaan lähtökohtaisesti vuosille 2021–2023 vahvistettua rahoitussuunnitelmaa. Päivitetty 1.4.2020
fi
Miten toimitaan työvoimakoulutusopiskelijoiden osalta?
Valtionosuudella rahoitettu ammatillinen työvoimakoulutus jatkuu, kuten muukin ammatillinen koulutus. Jo sovittuja koulutusten aloituksia ei myöskään ole tarpeen kategorisesti perua tai siirtää, vaikka opetuksessa joudutaan ottamaan huomioon viranomaisten antamat väljyys- ja hygieniaohjeet. OKM THL : Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Miten toimitaan, jos ns. laajennetun oppisopimuskoulutuksen järjestämistehtävän nojalla järjestetty oppisopimuskoulutus keskeytyy tai oppisopimus puretaan?
Ensisijaisesti koulutuksen järjestäjä pyrkii siirtämään oppisopimuskoulutusta sopijaosapuolten yhteisellä sopimuksella myöhempään ajankohtaan. Koulutuksen järjestäjän tulee lisäksi selvittää yhdessä opiskelijan kanssa mahdollisuuksia jatkaa osaamisen hankkimista muulla tavoin. Koulutuksen järjestäjä voi mahdollistaa opiskelijalle esimerkiksi yhteisiin tutkinnon osiin liittyvää osaamisen hankkimista tai järjestämisluvassaan oleviin tutkintoihin sisältyvää osaamisen hankkimista valinnaisina tutkinnon osina, jos se on opiskelijan osaamistarpeen kannalta tarkoituksenmukaista. Koulutuksen järjestäjä voi ohjata opiskelijaa hakeutumaan sellaisen koulutuksen järjestäjän opiskelijaksi, jolla on ko. tutkinto järjestämisluvassaan. On kuitenkin huomioitava, että opiskeluoikeuden myöntämisestä päättää aina kukin koulutuksen järjestäjä. Jos koulutuksen järjestäjä ei kykene kohtuudella järjestämään opiskelijalle soveltuvaa osaamisen hankkimista muulla tavalla, on opiskelijan opiskeluoikeus tässä tapauksessa mahdollista väliaikaisesti keskeyttää ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 96 §:n nojalla.
fi
Miten toimitaan, jos oppilas tai opettaja kuuluu riskiryhmään tai jos heidän perheissään on riskiryhmiin kuuluvia?
Opetukseen osallistuvalla on oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön. Jos oppilas tai hänen perheenjäsenensä kuuluu riskiryhmään, hoitava lääkäri arvioi, voiko lapsi palata kouluun tai varhaiskasvatukseen. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon.  Lääkäri voi arvioida poissaolon tarpeellisuutta. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Muille kuin riskiryhmään kuuluville voidaan myöntää poissaolo normaalien käytänteiden mukaisesti. Poissaolon aikana suoritettavista tehtävistä sovitaan opettajan kanssa. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä. Opetus voidaan tällöin antaa poikkeuksellisesti esimerkiksi etäopetuksena, jolloin oppilas voi turvallisesti opiskella kotoa käsin. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. Opettajien ja muiden kouluissa tai varhaiskasvatuksessa työskentelevien osalta työturvallisuus on opetuksen tai varhaiskasvatuksen järjestäjän eli työnantajan vastuulla. Työnantajan tulee työturvallisuuslain mukaan etukäteen selvittää, miten opettajat voivat työskennellä lähiopetuksessa vaarantamatta terveyttään. Arvioinnissa tulee ottaa huomioon myös yksittäisten työntekijöiden terveydentila. Jos riskiryhmään kuuluva kokee, ettei kykene turvallisesti työskentelemään lähiopetuksessa, hänen tulee kääntyä asiassa oman työsuojeluvaltuutettunsa ja työterveyshuollon puoleen. THL: Vakavan koronavirustaudin riskiryhmät  OPH: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella suoritettavat lyhytkestoiset, normaalioloissa enintään 6 kk kestävät opinnot ovat hidastuneet koronatilanteen vuoksi, eikä niitä saada suoritettua määräajassa?
Työnhakijalla, jolla on opintojensa ajalta oikeus työttömyysetuuteen työttömyysturvalain 2 luvun 10 a §:n nojalla, on opintojen viivästyessä koronavirustilanteen takia oikeus työttömyysetuuteen sen estämättä, että opintojen muodostaman kokonaisuuden kesto ylittäisi kuusi kuukautta. Väliaikainen lakimuutos on voimassa 31.12.2020 asti.
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella tuetut omaehtoiset opinnot eivät etene suunnitelman mukaisesti?
Opiskelijan tulee olla yhteydessä oppilaitokseen tai korkeakouluun opintojen vaihtoehtoisista toteuttamistavoista. Opetus ja ohjaus järjestetään mahdollisimman laajalti vaihtoehtoisilla tavoilla, muun muassa etäopiskelua, digitaalisia oppimisympäristöjä ja -ratkaisuja sekä tarvittaessa itsenäistä opiskelua hyödyntäen. Jos opintoja ei pysty suorittamaan tai niiden eteneminen hidastuu, tulee aina ottaa yhteyttä TE-toimistoon.  TE-toimisto voi joustaa opintojen etenemisen seurannassa, jos pätevästä syystä on ilmeistä, että opinnoissa eteneminen on vaikeaa tai mahdotonta asetetussa aikataulussa. Näissä tilanteissa TE-toimisto voi sopia työnhakijan kanssa seurantajakson pidentämisestä. Korkeakouluopintojen osalta on otettava huomioon, että opintojen on lopulta edistyttävä siten, että työnhakija saa tuettavaan opintokokonaisuuteen kuuluvia opintosuorituksia keskimäärin viisi opintopistettä opiskelukuukautta kohti. Jos opintoja ei voi suorittaa opiskelijasta riippumattomasta syystä, opinnot voi jaksottaa, jolloin henkilö on oikeutettu työttömyysetuuteen, eikä opiskelun tukemisen 24 kuukauden enimmäisaika kulu opiskelujaksojen välisenä aikana. Opintoja ei voi suorittaa opintojaksojen välisenä aikana. Jaksotuksesta sovitaan koulutuksen järjestäjän ja TE-toimiston kanssa. Opintojen tukeminen voidaan tässä tilanteessa perustellusta syystä myös tilapäisesti keskeyttää. Opiskelun tukemisen tilapäinen keskeytys ei estä opiskelemasta haluamassaan laajuudessa keskeytyksen aikana. Keskeytyksen aikana ei ole kuitenkaan oikeutta työttömyysetuuteen.
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella tuetut omaehtoiset opiskelut eivät etene suunnitelman mukaisesti?
Lain mukaan työnhakijan on osallistuttava säännöllisesti koulutus- tai opintosuunnitelman mukaiseen opetukseen. Työttömyysetuuden saamisen edellytyksenä on, että työnhakija etenee opinnoissaan. Ammatillisten opintojen osalta edellytetään, että opinnot etenevät koulutus- tai opintosuunnitelmassa tarkoitetulla tavalla. Jos opintoja ei pysty suorittamaan tai niiden eteneminen hidastuu, tulee aina ottaa yhteyttä TE-toimistoon. Lisäksi opiskelijan tulee olla yhteydessä oppilaitokseen, jotta suunnitelmia voidaan päivittää. TE-toimisto voi joustaa opintojen etenemisen seurannassa, jos pätevästä syystä on ilmeistä, että opinnoissa eteneminen on vaikeaa tai mahdotonta asetetussa aikataulussa. Näissä tilanteissa TE-toimisto voi sopia työnhakijan kanssa seurantajakson pidentämisestä. Jos opintoja ei voi suorittaa opiskelijasta riippumattomasta syystä, opinnot voi jaksottaa, jolloin henkilö on oikeutettu työttömyysetuuteen, eikä opiskelun tukemisen 24 kuukauden enimmäisaika kulu opiskelujaksojen välisenä aikana. Opintoja ei voi suorittaa opintojaksojen välisenä aikana. Jaksotuksesta sovitaan koulutuksen järjestäjän ja TE-toimiston kanssa. Opintojen tukeminen voidaan perustellusta syystä myös tilapäisesti keskeyttää. Opiskelun tukemisen tilapäinen keskeytys ei estä opiskelemasta haluamassaan laajuudessa keskeytyksen aikana. Keskeytyksen aikana ei ole kuitenkaan oikeutta työttömyysetuuteen.
fi
Miten valinta- ja soveltuvuuskokeet järjestetään?
Koulutuksen järjestäjä päättää mahdollisesti järjestettävistä valinta- tai soveltuvuuskokeista ja muista lisänäytöistä. Pääsy- ja soveltuvuuskokeet voidaan tarvittaessa korvata sellaisilla lisänäytöillä, jotka eivät edellytä hakijan läsnäoloa. Soveltuvuuskokeet, haastattelut ja muut lisänäytöt voidaan tehdä puhelimitse tai muiden etäyhteyksien kautta, ellei hakijan fyysinen läsnäolo ole ehdottoman välttämätöntä. Näin vältytään sosiaalisten kontaktien ja matkustamisen aiheuttamilta tartuntariskeiltä.
fi
Miten varhaiskasvatuksessa voidaan suojautua, kun samassa ryhmässä työskentelee monta aikuista?
Varhaiskasvatuksen järjestäjällä on velvollisuus huolehtia lasten ja työntekijöiden turvallisuudesta. Keinoja ovat esimerkiksi henkilöstön ja lasten pysyvät ryhmät, hygieniakäytännöt sekä esimerkiksi siivouksen tehostaminen. Työpaikalle ei pidä tulla, jos on sairastumiseen viittaavia oireita.   Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 Opetushallitus: Varhaiskasvatuksen järjestäminen
fi
Miten varmistetaan opettajien jaksaminen ja ettei työtaakasta tule kohtuuton?
Opetuksen käytännön työjärjestelyt kuuluvat työnantajan työnjohto-oikeuden piiriin. Opettajien käytännön työjärjestelyihin ovat antaneet lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestö ja Kuntatyönantajat. Epidemian aikana on ymmärrettävää, ettei opetusta ole välttämättä mahdollista järjestää totutuilla tavoilla. On huolehdittava siitä, että oma työkuorma ei kasva liian suureksi, ja että vastuita jaetaan eri opettajien kesken. Koulussa voidaan rehtorin johdolla päättää opetusryhmien muodostamisesta ja opettajien normaalista poikkeavasta työnjaosta. Opetusjärjestelyjen yhteydessä otetaan huomioon myös koronaviruksen leviämisen ehkäiseminen. On tärkeää, että opetuksen järjestäjät ohjeistavat kouluja opetusryhmien muodostamisessa, opettajien välisessä työnjaossa ja turvallisissa toimintatavoista opetusjärjestelyissä. Henkilöstön ei suositella pääsääntöisesti siirtyvän toimipaikasta toiseen. Henkilökunnan kokoontumisia tulisi välttää, esimerkiksi opettajien kokoukset suositellaan järjestettäväksi ensisijaisesti etäyhteyden avulla. Suosituksilla pyritään ehkäisemään tartuntojen leviäminen kouluissa sekä varmistamaan koulujen toimintakyky. Opettajien työjärjestelyistä saa lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestön, Kuntatyönantajien ja Sivistystyönantajien verkkosivuilta.
fi
Miten yksinyrittäjiä ja freelancereita tuetaan?
Yrittäjät voivat saada väliaikaisesti työmarkkinatukea koronavirusepidemian aiheuttaman äkillisen ja yllättävän kysynnän heikkenemisen vuoksi. Ratkaisu koskee kaikkia yrittäjiä riippumatta yritystoiminnan muodosta. Työmarkkinatukea voidaan maksaa ajalta 16.3.2020–30.6.2020. Yksinyrittäjä voi hakea kunnalta tukea koronavirustilanteessa. Tukea voi hakea yksin taloudellista toimintaa harjoittava Suomessa toimiva päätoiminen yrittäjä, riippumatta toiminnan oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta. Tuki koskee siis kaikkia yritysmuotoja. Yksinyrittäjä voi hakea avustusta yrityksen kotikunnasta eli YTJ-rekisterin mukaisesta kotikunnasta. Kukin kunta järjestää hakemisen sopivalla tavalla joko sähköisesti tai paperilomakkeilla. Kunnat neuvovat yrittäjiä haussa ja käsittelevät hakemukset saapumisjärjestyksessä. Yksinyrittäjän tuessa on kyse 2000 euron suuruisesta kertakorvauksesta yksinyrittäjän yritystoiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin. Näitä ovat esimerkiksi yritystoimintaa varten hankittujen tilojen ja laitteiden kustannukset sekä kirjanpito- ja toimistomenot. Tukea voidaan myöntää kustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet 16.3.–31.8.2020 välillä. Yksinyrittäjäksi määritellään yrittäjä tai ammatinharjoittaja, jolla ei ole palveluksessaan palkattua työvoimaa, mukaan lukien freelanceryrittäjät. Lisätietoja: Kysymyksiä ja vastauksia yksinyrittäjien tuesta  Kysymyksiä ja vastauksia yrittäjien oikeudesta työttömyysturvaan
fi
Miten yläkoululaisten lähiopetus järjestetään kun oppilaat ovat eri ryhmistä ja heitä opettavat aineenopettajat?
Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat laatineet suositukset opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana. Yksityiskohtaisista järjestelyistä päättävät opetuksen järjestäjät. Mikäli opetusryhmien erillään pitäminen esim. yläkouluissa on mahdotonta, panostetaan väljyyteen ja hygieniaan sekä pyritään porrastamaan opetusta ja välitunteja mahdollisuuksien mukaan. Myös kouluruokailu järjestetään mahdollisuuksien mukaan oman luokan tai ryhmän kanssa, ei yhteisruokailuna ruokasalissa. Isoja yhteistilaisuuksia ei tulisi järjestää, jos väljyys- ja hygieniatekijöitä ei voida huomioida.  Henkilökunnan kokoontumisia tulisi välttää, esimerkiksi opettajien kokoukset järjestetään ensisijaisesti etäyhteyden avulla. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirtyisi toimipaikasta toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi. Koronavirus tarttuu ensisijaisesti pisaratartuntana. Mikäli mahdollista, koulussa vältetään tilanteita, joissa ollaan suorassa kosketuksessa muiden kanssa. Kunnan sivistystoimi ja kunnan tartuntataudeista vastaava yksikkö ohjeistavat tarvittaessa tarkemmin käytännön toimenpiteissä. Kunta määrittelee tilanteeseen sopivat käytännöt.   THL OKM: suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020 OPH: Tukimateriaalia varhaiskasvatukseen ja yleissivistävään koulutukseen  Päivitetty 11.9.2020
fi
Mitä jos lapsi tai työntekijä sairastuu koulussa tai varhaiskasvatuksessa ja koska sinne voi palata?
Kun huoltaja toteaa, että lapsella on infektio-oireita, lapsen ei tulisi mennä kouluun tai varhaiskasvatukseen. Tällaisissa tilanteissa toimitaan THL:n ohjeiden mukaan; ajantasainen ohjeistus löytyy THL:n Lapset ja koronavirus -sivulta.  Jos lapsi sairastuu varhaiskasvatuksessa tai koulussa päivän aikana, oireinen lapsi siirretään välittömästi aikuisen kanssa erilliseen tilaan odottamaan huoltajaa. Aikuinen välttää lähikontaktia sairastuneeseen säilyttäen riittävän etäisyyden. Jos työntekijä sairastuu päivän aikana, hän poistuu varhaiskasvatuksen tai koulun tiloista. Varhaiskasvatuksen tai opetuksen järjestäjä huolehtii tarvittavista toimenpiteistä keskeytyneen toiminnan jatkamiseksi. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu tartuntatautilain mukaan kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille. Jos koulussa tai varhaiskasvatuksessa todetaan jollakulla koronavirustartunta, selvitetään, onko tapahtunut altistumista, ja altistuneet pitää jäljittää ja asettaa tartuntatautilain nojalla karanteeniin yleensä 14 vuorokaudeksi. Koronavirustartunnan saaneen on siten oltava pois koulusta tai varhaiskasvatuksesta, tartuntatautilääkärin antamien ohjeiden mukaisesti, yleensä vähintään 14 vuorokauden ajan oireiden alkamisesta.  THL: Lapset ja koronavirus  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 4.8.2020  Päivitetty 14.9.2020
fi
Mitä jos opiskelija on estynyt aloittamaan opintonsa koronaepidemian vuoksi?
Väliaikaisen yliopistolain sekä ammattikorkeakoululain muutoksen mukaan opiskelija voi ensimmäisenä lukuvuonna ilmoittautua poissa olevaksi, jos hän on estynyt aloittamasta opintojaan korona (covid-19) -epidemiaan liittyvän viranomaismääräyksen vuoksi taikka muusta epidemiaan liittyvästä painavasta syystä.  Yliopistolain ja ammattikorkeakoululain muutokset ovat  voimassa 1.7.2020 – 31.7.2021.
fi
Mitä on otettava huomioon työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa?
Työpaikalla järjestettävää koulutusta voidaan järjestää koulutuksen järjestäjän ulkopuolisella työpaikalla, jos se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle. Mikäli työpaikalla on suuri riski saada koronatartunta, on suositeltavaa, että työpaikalla järjestettävää koulutusta ei toteuta ja sitä jatketaan vasta, kun riskiä ei enää ole. Terveydenhoitoalalla tulee ottaa huomioon, että opiskelijoiden työpanosta saatetaan tarvita, mikäli terveydenhoitoon tulee henkilöstövajetta epidemiatilanteen pahentuessa.  OPH: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö 1.7.2020 alkaen
fi
Mitä tapahtuu avustukselle, jos joudumme peruuttamaan tapahtuman?
Joudumme perumaan tapahtuman, johon saimme avustusta. Olemme jo käyttäneet avustustamme sen järjestelyihin. Hyväksytäänkö nämä kustannukset avustuksella katettavaksi, vaikkei itse tapahtuma toteudukaan? Avustus tulee käyttää siihen, mihin se on myönnetty (avustuspäätöksen mukainen käyttötarkoitus). Jos se on myönnetty tapahtuman järjestämiseen, ovat tapahtuman järjestämisestä aiheutuneet kustannukset hyväksyttäviä.
fi
Mitä tehdään, jos koronavirusepidemian vuoksi ei saada työelämän edustajaa arvioimaan näyttöä?
Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 54 §:n mukaan ammatillisten tutkinnon osien osaamisen arvioinnin toteuttavat ja arvioinnista päättävät yhdessä tutkinnon osittain koulutuksen järjestäjän nimeämät kaksi arvioijaa. Toinen arvioijista on opettaja tai erityisestä syystä muu koulutuksen järjestäjän edustaja ja toinen työelämän edustaja. Erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa tai muuta koulutuksen järjestäjän edustajaa.  Pääsäännön mukaisesti myös koronavirusepidemian aikana tulisi näyttöjen arvioijista toisen olla opettaja ja toisen työelämän edustaja. Voimassa oleva säännös mahdollistaa kuitenkin myös sen, että erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa. Koronavirusepidemian aikana työelämän edustajien toimiminen arvioijina voi olla joissakin tapauksissa mahdotonta esimerkiksi siksi, että työpaikat on suljettu, työntekijät lomautettu tai työnantaja ei työtilanteen tai muiden olosuhteiden vuoksi anna työntekijälle lupaa mennä arvioimaan näyttöjä oppilaitoksen oppimisympäristöihin. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla työntekijöiden työpanosta saatetaan puolestaan tarvita koronaviruspotilaiden hoitoon, jolloin opiskelijoiden näyttöjen arviointiin ei riitä voimavaroja. Koronavirusepidemia on edellä kuvatun kaltaisissa tapauksissa sellainen erityinen syy, jonka perusteella näyttöjä voi arvioida kaksi opettajaa. Ennen arvioijista päättämistä koulutuksen järjestäjän on kuitenkin hyvä ottaa huomioon se, että näyttöjen järjestämisessä ja arvioinnin toteuttamisessa on mahdollista hyödyntää myös esimerkiksi etäyhteyksiä ja digitaalisia välineitä. Arvioinnin toteuttaminen ei välttämättä edellytä työelämän edustajan fyysistä läsnäoloa näyttöpaikalla.
fi
Mitä tehdään, jos koulutussopimustyöpaikka suljetaan tai sinne ei päästetä ulkopuolisia?
Jos työpaikalla järjestettävää koulutusta on mahdollista siirtää myöhemmäksi ilman, että se viivästyttää kohtuuttomasti opintojen etenemistä, voi uudesta ajankohdasta sopia työnantajan kanssa. Jos opiskelijan valmistuminen tai opintojen sujuva eteneminen on kiinni työpaikalla järjestettävästä koulutuksesta, selvitetään, löytyykö opiskelijalle toista työpaikkaa. Jos toista työpaikkaa ei löydy, osaamisen hankkimista jatketaan jossakin muussa oppimisympäristössä.  OPH: Ammatillisen koulutuksen järjestäminen ja työelämäyhteistyö 1.7.2020 alkaen OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Onko 1–3 vuosiluokkien oppilaiden oltava lähiopetuksessa, vaikka kunnassa olisi vakava tartuntatautitilanne?
Vuosiluokkien 1–3 oppilaat ovat lähtökohtaisesti koko ajan lähiopetuksessa. Nuorimpien oppilaiden oppimaan oppimisen taidot ja itseohjautuvuus eivät ole vielä välttämättä kehittyneet itsenäiseen oppimiseen, ja tarve lähiopetukseen on suuri. Heidän kohdallaan voi kuitenkin tulla sovellettavaksi tartuntatautilain eristämistä sekä karanteenia koskevat pykälät, jolloin heillä olisi oikeus saada erityisiä opetusjärjestelyjä, kuten etäyhteyksiä hyödyntävää opetusta, perusopetuslain 18 §:n nojalla.
fi
Onko asuntolassa asuminen mahdollista? Tuleeko KOSKI-palveluun kirjattava majoitusjakso keskeyttää?
Oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuminen on mahdollista. Opiskelijat voivat asua myös jaetuissa huoneissa, jos kyse on pitkäaikaisesta majoittumisesta. Lyhytkestoisen majoituksen suhteen linjaukset tehdään paikallisesti konsultoiden tarvittaessa tartuntataudeista vastaavaa yksikköä. Oppilaitoksen tulee pitää kirjaa majoittuvista henkilöistä huonekohtaisesti, jotta tartunnanjäljitys on tarvittaessa mahdollista jälkeenpäin. Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa. Poikkeusolojen aikana ohjeistettiin, että koulutuksen järjestäjän ei tarvitse keskeyttää rahoituksen perusteena käytettävää majoitusjaksoa KOSKI-palvelussa, jos asuntolassa asuminen on keskeytynyt 16.3.2020 tai sen jälkeen poikkeusoloihin liittyvien suositusten vuoksi. Majoitusjakso kirjataan kuitenkin normaalisti päättyneeksi valmistumisen tai opiskelun pysyvän tai väliaikaisen keskeyttämisen vuoksi. 1.6.2020 lukien on noudatettu normaalia kirjaamiskäytäntöä, eli majoitusjakso kirjataan päättyneeksi, jos opiskelijan asuminen asuntolassa on päättynyt tai keskeytynyt koronatilanteen vuoksi.
fi
Onko kansanopistoilla mahdollisuus järjestää etäopetusta ilman rajoituksia myös 13.5. jälkeen?
Opetus- ja kulttuuriministeriö valmistelee vapaan sivistystyön asetuksen (805/1998) muutosta, joka mahdollistaisi etäopetuksen järjestämisen kansanopistoissa ja liikunnan koulutuskeskuksissa ilman määrällistä rajoitusta ja lähiopetusjakson pakollisuutta myös nykyisen määräaikaisen vapaan sivistystyön asetuksen (200/2020) voimassaolon päättyessä 13.5. Tarkoituksena on, että etäopetuksen järjestämistä voitaisiin jatkaa määräaikaisesti samoin edellytyksin kuin nyt 31.8.2020 saakka. Valtioneuvoston on tarkoitus käsitellä asetuksen muutosta  torstaina 14.5, ja mikäli valtioneuvosto hyväksyy määräaikaisen asetuksen, se astuu voimaan samana päivänä. Määräaikainen muutos tarkoittaa, että opetusta järjestettäessä kansanopistojen ei tarvitse huomioida vapaan sivistystyön asetuksessa olevaa 20 % etäopetuksen rajausta eikä velvollisuutta sisällyttää vähintään yksi 10 tunnin lähiopetusjakso etäopetuksena toteutettavaan koulutukseen.
fi
Onko kouluun pakko mennä vai voivatko huoltajat päättää pitää lapsen kotona?
Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Lupaa poissaoloon tulee siis aina hakea, ja koulu harkitsee, onko luvan myöntämiselle perusteita. Opetuksen järjestäjä ja koulu voivat tehdä yleisiä linjauksia poissaololupien myöntämisestä. Oppilaita tulee kohdella yhdenvertaisesti. Myös yhteistyö ja yhteisen näkemyksen löytäminen kotien kanssa on tärkeää. Esimerkiksi sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään voi olla hyväksyttävä peruste poissaoloon. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Ainoastaan siinä tapauksessa, että terveydentilaan liittyvän syyn vuoksi oppilaalle tehdään päätös erityisistä opetusjärjestelyistä (perusopetuslaki 18 §), voidaan opetus antaa etäopetuksena. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen esimerkiksi riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Perusopetuslain 18 § ja erityiset opetusjärjestelyt ovat olleet osa perusopetuslakia jo ennen koronaepidemiaa. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. Opetuksen järjestäjän tulee seurata perusopetukseen osallistuvan oppilaan poissaoloja ja ilmoittaa luvattomista poissaoloista oppilaan huoltajalle. Huoltajan on huolehdittava, että oppivelvollisuus tulee suoritettua. Luvattomiin poissaoloihin puututaan koulujen normaalien käytäntöjen mukaisesti. Tarvittavat tukitoimet ja oppilashuollolliset toimenpiteet otetaan osaksi tilanteita, joissa oppilaalla on syystä tai toisesta runsaasti poissaoloja. Etäyhteyksiä hyödyntävä opetus ja poissaolot lähiopetuksesta ovat eri asia kuin kotiopetukseen siirtyminen. Kotiopetus eli oppivelvollisuuden suorittaminen muulla tavoin kuin koulussa ei edellytä lupaa viranomaisilta eli käytännössä kunnan opetustoimelta. Asiasta päättää huoltaja. Huoltajan ilmoitus koululle lapsen siirtymisestä kotiopetukseen riittää. Ilmoituksen jälkeen huoltaja myös vastaa perusopetuksen oppimäärää vastaavien tietojen saavuttamisesta ja oppivelvollisen edistymisestä.   Kunnalla ei ole velvollisuutta järjestää opetusta kotiopetuksessa olevalle lapselle. Kunta ei ole velvollinen järjestämään myöskään lapselle palveluja tai etuuksia, joihin lähikoulunsa opetukseen osallistuva oppilas on perusopetuslainsäädännön mukaan oikeutettu.   Opetushallituksen ohje: Perusopetukseen osallistuminen ja poissaolot 1.8.2020 alkaen
fi
Pääseekö varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen toimintaan ja tiloihin tutustumaan?
Varhaiskasvatuksessa aloittavan uuden lapsen sekä hänen huoltajansa tai muun lapselle tärkeä henkilön on mahdollista tutustua yhdessä varhaiskasvatuksen tiloihin, lapsiryhmän toimintaan, henkilöstöön ja muihin lapsiin uuden toimikauden alkaessa. Koronavirusepidemian aikana erityistä huomiota tulee kiinnittää hygieniakäytäntöihin ja riittävään väljyyteen. Uuden lapsen aloittaessa varhaiskasvatuksessa on tapana järjestää 1–2 viikon tutustumisaika. On hyvä suunnitella esimerkiksi, miten uudet lapset ja perheet otetaan vastaan sekä miten tutustumisjaksot toteutetaan ja uudet lapsiryhmät ryhmäytetään. Päiväkotiin tai perhepäivähoitoon voi tutustua vain oireettomana. Huoltajat ja lapset voivat käydä tutustumassa päiväkotiin väljyys- ja hygieniatekijät huomioiden. Tutustumiset kannattaa porrastaa, jolloin tutustujamäärä pysyy pienenä. Opetushallitus: Varhaiskasvatuksen järjestäminen uudella toimintakaudella 25.6.2020 alkaen
fi
Päätimme siirtää tapahtuman myöhempään ajankohtaan. Avustusta ei enää saa käyttää silloin. Mitä teemme?
Hakekaa avustuksen käytölle lisäaikaa, viimeistään 30 päivää ennen käyttöajan päättymistä.
fi
Saako fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävää opetusta tai osaamisen osoittamista järjestää?
Osa ammatillisen koulutuksen opinnoista ja osaamisen osoittamisesta on sen luonteista, että sitä ei ole mahdollista toteuttaa ilman fyysistä kontaktia tai läheisyyttä (esim. voimankäyttö turvallisuusalalla, kuljettajakoulutus tai kosmetologi- ja kampaajakoulutus). Jos lähiopetuksessa tai näyttötilanteessa ei ole mahdollista noudattaa 1-2 metrin turvaväliä, tulee kuitenkin mahdollisuuksien mukaan noudattaa väljyys- ja hygieniaohjeita. Lisäksi tulee noudattaa ohjeita opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan oireettomuudesta sekä ottaa huomioon opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan turvallisuus ja mahdollinen kuuluminen riskiryhmään. Fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävään opetus- tai näyttötilanteeseen osallistuminen on opiskelijalle vapaaehtoista ja tarvittaessa opetus- tai arviointitilanne on siirrettävä myöhempään ajankohtaan.  OKM THL: Suositus yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Saako varhaiskasvatuksen ryhmiä yhdistää tai keskittää tiettyihin toimipaikkoihin?
Opetus- ja kulttuuriministeriö suosittelee, että varhaiskasvatuksessa lapset jatkaisivat mahdollisuuksien mukaan tutuissa lapsiryhmissä tutun henkilöstön kanssa, eikä lapsia tai henkilöstöä siirrettäisi toiseen lapsiryhmään tai toimipaikkaan. Varhaiskasvatus järjestetään mahdollisuuksien mukaan niin, että ryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä keskenään.  Näillä keinoin varhaiskasvatuksessa ehkäistään ja hidastetaan koronaepidemian leviämistä sekä varmistetaan lasten ja henkilökunnan turvallisuus. Loma-aikojen suunnittelussa huomioidaan pienemmät lapsiryhmät ja se, ettei varhaiskasvatuksen toimipaikkoja yhdistettäisi suureksi kokonaisuudeksi. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirtyisi toimipaikasta toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi.  OPH: Varhaiskasvatuksen järjestäminen uudella toimintakaudella 25.6.2020 alkaen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Saamamme avustus (tai osa siitä) jää käyttämättä, koska tapahtuma jouduttiin perumaan. Mitä teemme?
Olkaa yhteydessä avustuksen esitelleeseen virkamieheen. Palauttakaa käyttämättä jäänyt avustus tai sen osa avustuksen käyttöaikana avustuspäätöksen osana olevien ehtojen ja rajoitusten mukaisesti. Teidän ei tarvitse maksaa korkoa palautettavalle määrälle.
fi
Saavatko opiskelijat ruokaa ammatillisissa oppilaitoksissa?
Ammatillisen perustutkintokoulutuksen opiskelijoilla on oikeus maksuttomaan ateriaan niinä päivinä, joina henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma edellyttää läsnäoloa koulutuspaikassa. Silloin kun opetusta ja koulutusta järjestetään etäopetuksena, ei oikeutta maksuttomaan ateriaan ole. Oppilaitoksia koskevan 4.8.2020 päivitetyn ohjeen mukaan opiskelijaravintolaa tai muita ruokailutiloja voi käyttää porrastetusti. Ruokailun aikana olisi oltava mahdollisuus välttää lähikontaktia ja säilyttää 1–2 metrin turvaväli muihin ruokailijoihin. Hygieniasta huolehditaan ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana.  OKM ja THL: Suositus  yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020   Päivitetty 14.9.2020
fi
Voidaanko kouluissa poiketa tuntijaosta tai opetukseen liittyvistä suunnitelmista?
Opetus tulee järjestää perusopetuslain mukaisesti. Opetuksessa tulee noudattaa opetuksen vuosittaista ja viikoittaista tuntimäärää. Kouluissa ei voida poiketa valtakunnallisesta tuntijaosta. Oppilaan oikeus opetukseen tulee turvata myös poikkeuksellisten opetusjärjestelyiden aikana perusopetuslain väliaikaisen muutoslain nojalla säädetyn tai määrätyn mukaisesti. Perusopetusta annetaan oppilaalle ensimmäisellä ja toisella vuosiluokalla työviikossa keskimäärin vähintään 20 tuntia, kolmannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 22 tuntia, neljännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 24 tuntia, viidennellä ja kuudennella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 25 tuntia, seitsemännellä ja kahdeksannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 29 tuntia ja yhdeksännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 30 tuntia. Valtioneuvoston asetuksessa perusopetuksen tavoitteista ja tuntijaosta säädetään tarkemmin perusopetukseen käytettävän ajan jakamisesta eri oppiaineiden ja aineryhmien opetukseen sekä oppilaanohjaukseen. Opetuksessa tulee noudattaa valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti hyväksyttyä paikallista opetussuunnitelmaa. Perusopetusasetuksen 9 § säätää opetuksen ja työaikojen suunnittelusta. Sen mukaisesti opetuksen järjestäjän tulee laatia lukuvuosittain opetussuunnitelmaan perustuva suunnitelma, josta määrätään opetuksen yleisestä järjestämisestä, opetustunneista ja opetuksen yhteydessä järjestettävästä muusta toiminnasta sekä työajoista, koulun ulkopuolella annettavasta opetuksesta sekä muista tarpeellisista opetuksen järjestämiseen liittyvistä asioista. Opetuksen järjestäjän tulee ennalta ilmoittaa oppilaille ja näiden huoltajille keskeisistä edellä tarkoitetuista asioista. Paikallisella tasolla voidaan joutua tekemään muutoksia lukuvuosisuunnitelmaan opetuksen porrastamiseksi. Opetushallitus: Perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen
fi
Voidaanko oppisopimusopiskelija lomauttaa? Saako lomautettu oppisopimusopiskelija opiskella työttömyysetuudella?
Työnantajalla on ollut 1.4.2020 alkaen oikeus lomauttaa määräaikaisessa työsuhteessa työskentelevä työntekijä samoilla edellytyksillä kuin työntekijä, jolla on toistaiseksi voimassa oleva työsopimus. Muutos on voimassa 31.12.2020 asti. Tämä koskee myös määräaikaisessa työsuhteessa olevaa oppisopimusopiskelijaa.  Muutosta ei sovelleta julkisella sektorilla. Näin ollen julkisen sektorin työantajat (valtio, kunta, kuntayhtymä, ev-lut. kirkko tai ortodoksinen kirkko) voivat lomauttaa palveluksessaan olevan määräaikaisen työntekijän jatkossakin vain silloin, jos määräaikaisessa työsuhteessa oleva tekee työtä vakituisen työntekijän sijaisena ja työantajalla olisi oikeus lomauttaa kyseinen vakituinen työntekijä. Työsopimuslaissa säädetään perusteista, joilla työntekijä voidaan lomauttaa. Toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa työskentelevä voidaan lomauttaa, kun työnantajalla on taloudellinen tai tuotannollinen peruste työsopimuksen irtisanomiseen tai työ tai työnantajan edellytykset tarjota työtä ovat vähentyneet tilapäisesti eikä työnantaja voi kohtuudella järjestää työntekijälle muuta sopivaa työtä tai työnantajan tarpeita vastaavaa koulutusta.
fi
Voiko hygieniapassitestejä yms. järjestää ammatillisen oppilaitoksen tiloissa omille opiskelijoille? Entä ulkopuolisille?
Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat antaneet mm. ammatillista koulutusta koskevan suosituksen lähiopetuksen turvalliseen järjestämiseen ja oppilaitosten tilojen käyttöön.  Oppilaitosten opetustoimintaan ja muuhun lakisääteiseen toimintaan ei lähtökohtaisesti sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Jos oppilaitoksen opiskelijat suorittavat testin osana opintojaan, toiminta katsotaan osaksi oppilaitoksen opetustoimintaa eikä siihen sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Suosituksen ohjeita oireettomuudesta, riskiryhmistä, käsi- ja yskimishygieniasta, suositeltavasta etäisyydestä henkilöiden välillä, siivouksesta jne. tulee kuitenkin noudattaa. Muiden kuin opiskelijoiden ja henkilökunnan oleskelua oppilaitoksen alueella voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä rajoittaa. Hygieniapassitestejä ulkopuolisille voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä toteuttaa, mutta tällöin tulee noudattaa valtioneuvoston kulloinkin voimassa olevia kokoontumisrajoituksia koskevia suosituksia ja aluehallintovirastojen yleisötilaisuuksia koskevia tartuntatautilain mukaisia päätöksiä. Ohjeita oireettomuudesta, riskiryhmistä, käsi- ja yskimishygieniasta, suositeltavasta etäisyydestä henkilöiden välillä, siivouksesta jne. tulee luonnollisesti noudattaa ulkopuolisten testiä suorittamaan tulevien henkilöiden osalta. Lisäksi on hyvä pitää kirjaa siitä, ketä ulkopuolisia oppilaitoksessa on milloinkin ja missäkin tilassa ollut. Tämä on tarpeen mahdollisten tartuntaketjujen jäljittämiseksi.   OKM ja THL: Suositus  yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille 4.8.2020 Aluehallintovirastojen yleistiedonannot mm. kokoontumisrajoituksista
fi
Voiko kansalaisopiston koulutusta järjestää etäopetuksena?
Kansalaisopistoissa voi siirtyä etäopetukseen, mikäli koulutuksen sisällöt ja kohderyhmät ovat sellaisia, että etäopetus on toimiva opetuksen muoto. Opetushallituksen tilastotietojen keruuta koskevasta ohjeistuksesta löytyy tietoa siitä, miten opetustunteja tilastoidaan ohjatussa etäopetuksessa. Opiskelijan itsenäisestä opiskelusta ei voi kirjata suoritteita rahoituksen perusteeksi.
fi
Voiko koululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaan tai kerhotoimintaan osallistua?
Toimintaan voi osallistua. Aamu- ja iltapäivätoimintaa järjestetään normaalilainsäädännön mukaisesti. Perusopetuslain 20 a §:n väliaikaisella muutoksella, jossa säädetään poikkeuksellisen opetusjärjestelyjen mahdollisuudesta, ei ole vaikutusta aamu- ja iltapäivätoimintaan.  Tartuntojen välttämiseksi aamu- ja iltapäivätoiminnassa ja kerhotoiminnassa suositellaan välttämään tarpeettomia lähikontakteja. Toiminta järjestetään mahdollisuuksien mukaan niin, että koulussa muodostuneita opetusryhmiä ei sekoiteta tai yhdistetä toiminnassa keskenään. Henkilöstön suositellaan toimivan pysyvän ryhmän kanssa. Toiminnassa huomioidaan tartuntoja ehkäisevä hygienia. Aamu- ja iltapäivätoiminnan ja kerhotoiminnan järjestäjä voi huolehtia lasten ja työntekijöiden turvallisuudesta esimerkiksi tehostamalla siivousta ja siten, että aamu- ja iltapäivätoiminnassa ja kerhotoiminnassa toimitaan tavallista pienemmissä ja pysyväisluonteisissa ryhmissä. Kunta vastaa hankkimansa aamu- ja iltapäivätoiminnan lainmukaisuudesta. Kunta ohjaa palvelujen tuottajaa noudattamaan kansallisia ohjeita tartuntojen välttämiseksi.  OPH: Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen syyslukukaudella 2020
fi
Voiko oppisopimuskoulutuksen tai koulutussopimukseen perustuvan koulutuksen keskeyttää tai sopimuksen purkaa?
Oppisopimuskoulutuksessa ja koulutussopimuksella tapahtuvassa koulutuksessa noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 8 luvun säännöksiä. Oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamisessa sekä oppisopimuskoulutuksen keskeytymisessä noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 75 §:n säännöksiä koskien oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamista sekä oppisopimuskoulutuksen väliaikaista keskeytymistä. Koulutussopimuksen osalta noudatetaan vastaavasti lain 76 §:n vastaavia säännöksiä. Oppisopimuksen ja koulutussopimuksen väliaikainen keskeyttäminen on mahdollista, sillä koulutussopimus on koulutuksen järjestäjän ja työnantajan välinen sopimusasia ja oppisopimus on puolestaan opiskelijan ja työnantajan välinen sopimusasia. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Koulutuksen järjestäjä voi purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen opiskelijaa ja työnantajaa kuultuaan, jos työpaikalla järjestetyssä koulutuksessa ei noudateta ammatillisesta koulutuksesta annetun lain tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai oppisopimuksen ehtoja. Jos koulutuksen järjestäjä purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen työnantajan kanssa tästä syystä, myös opiskelijan ja työnantajan välinen oppisopimus katsotaan purkautuneeksi. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelmassa tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos koulutuksen järjestäjä arvioi, että koulutussopimuksen jatkamiselle ei ole esimerkiksi ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 72 §:n mukaisia edellytyksiä, kuten riittävää tuotanto- ja palvelutoimintaa, koulutuksen järjestäjä voi purkaa koulutussopimuksen koulutustyöpaikan kanssa. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Vaikka oppi- tai koulutussopimus jouduttaisiin väliaikaisesti keskeyttämään tai purkamaan, opiskelija ei menetä opiskeluoikeuttaan, vaan koulutuksen järjestäjän tulee järjestää opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos opiskelija ei halua hankkia osaamista muulla tavalla ja ilmoittaa opiskelun lopettamisesta, on koulutuksen järjestäjän tehtävä tästä ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 97 §:n mukainen päätös opiskelijan eronneeksi katsomisesta.
fi
Voiko työnantaja saada edelleen palkkatukea opiskelijan oppisopimukseen, jos henkilö lomautetaan ja oppisopimus keskeytyy määräajaksi?
Jos alkuperäinen palkkatukipäätös jatkuu myös lomautuksen jälkeisenä aikana, ei tarvita uutta myöntöpäätöstä, vaan alkuperäinen päätös on voimassa. Jos palkkatuetussa työssä oleva henkilö lomautetaan ja palkanmaksu keskeytyy yli kuukauden ajaksi, KEHA-keskus keskeyttää palkkatuen maksatuksen. Kun henkilölle maksetaan lomautuksen jälkeen taas palkkaa, voidaan myös palkkatuen maksamista jatkaa. Keskeytysaikaa ei lueta palkkatuen enimmäiskestoon, mutta alkuperäisen päätöksen ylittävästä tukiajasta täytyy tehdä uusi päätös, jolloin noudatetaan normaalia harkintaa ja tarkistetaan myöntämisen edellytykset. Tilanteessa, jossa voimassa oleva palkkatukipäätös olisi päättymässä lomautuksen aikana, pitäisi palkkatukeen hakea jatkoa, jotta palkkatukea saisi vielä lomautuksen jälkeen.
fi
Voiko varhaiskasvatuksen tiloissa toteuttaa esim. kuntoutusta?
Terapiaa, kuntoutusta tai vastaavaa lapsen tarvitsemaa tukea voidaan toteuttaa varhaiskasvatuksen tiloissa huomioiden hygieniaohjeet. Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen antaman suosituksen lause "Muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella tulisi välttää" ei tarkoita, etteikö esimerkiksi lapsen tarvitsemaa kuntoutusta voitaisi toteuttaa varhaiskasvatuksen tiloissa.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön suositus opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille 4.8.2020
fi
Voivatko kunnat sulkea koulunsa tartuntatautilain tai perusopetuslain pohjalta vain varmuuden vuoksi?
Perusopetuslaki ei mahdollista koulujen sulkemista vain varmuuden vuoksi. Koulun tilojen sulkeminen on mahdollista tartuntatautilain nojalla, mutta sen on oltava välttämätöntä epidemian estämiseksi. Koulutilojen sulkemisesta päättää tuolloin kunnan tartuntataudeista vastaava toimielin. Asiasta ei siis päätä kunnan opetustoimi tai yksittäinen koulu.  Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavat päätökset silloin, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Päätökset tehdään enintään yhden kuukauden ajaksi. Toimenpiteet on heti lopetettava, kun tartunnan vaaraa ei enää ole. Perusopetuslain muutos (521/2020) mahdollistaa, että opetuksen järjestäjä voi tartuntatautilain mukaisen päätöksen jälkeen siirtyä omalla päätöksellään väliaikaisesti poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin, mikäli koronaepidemiatilanne sitä edellyttää. Lailla turvataan perusopetuslain mukaisen opetuksen turvallinen järjestäminen syyslukukaudella 2020. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtymistä koskeva harkinta on tapauskohtaista. Opetuksen järjestäjä ei voi siirtyä poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin varmuuden vuoksi. Oppilaiden tai henkilökunnan karanteenista päättää virkasuhteinen kunnan tartuntataudeista vastaava lääkäri tai virkasuhteinen sairaanhoitopiirin kuntayhtymän tartuntataudeista vastaava lääkäri. Päätöksiä ei tee esimerkiksi kunnan opetustoimi.  OPH: Perusopetuksen järjestäminen 1.8.2020 alkaen Laki perusopetuslain väliaikaisesta muuttamisesta
fi