Alentavatko koronatilanteesta johtuvat pienemmät opiskelijaviikko- ja opetustuntimäärät vapaan sivistystyön valtionosuusrahoitusta tulevina vuosina?
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi käyttää harkintaa suoritemääriä vahvistaessaan ja ottaa huomioon toteumavuoden erityisolosuhteet.
fi
Emme ehkä saa kokoon riittävästi muuta rahoitusta. Mitä teemme?
Osa hankkeen toteuttamiselle olennaisista tuotoista voi jäädä saamatta koronatilanteen vuoksi, vaikka avustuspäätöksen mukaan avustus voi kattaa 80% hankkeen kustannuksista. Tässä tilanteessa, mikäli käyttöaikaa on vielä jäljellä vähintään 30 päivää, voi hakea avustuksen käyttötarkoitukseen muutosta lähettämällä siitä muutospyynnön sähköisen asioinnin kautta. Liittäkää muutospyyntöön perustelut käyttötarkoituksen tai käyttöajan muutokseen liittyvistä seikoista ja toimittakaa uusi budjetti pyynnön liitteenä.
fi
Joustaako opintotuki tarvittaessa?
Opintotukisäännökset mahdollistavat koronaviruksen aiheuttaman poikkeustilanteen huomioimisen opintotuen enimmäisajoissa ja opintojen riittävässä edistymisessä. Jos opiskelu ei ole ollut mahdollista, opintotuen maksamista voidaan jatkaa, vaikka opintosuoritusmäärä ei ole ollut riittävä, ja opintotuen enimmäisaikaa voidaan pidentää. KELA: usein kysyttyä koronatilanteesta ja opintotuesta  KELA: koronavirus ja opintoetuudet -tiedote oppilaitoksille
fi
Järjestetäänkö kansalaisopistoissa ym. vapaata sivistystyötä?
Vapaasta sivistystyöstä annetussa laissa ei ole oppilaitoksen ylläpitäjille säädetty velvollisuutta järjestää vapaata sivistystyötä. Koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi oppilaitoksen ylläpitäjän ei tarvitse järjestää koulutusta, jos koulutuksen järjestäminen muulla tavoin kuin lähiopetuksena ei ole mahdollista.
fi
Katkeaako työttömyysetuus, jos etäopetus ei onnistu kotoutumiskoulutuksessa?
Työttömyysetuuden katkeamiseen vaikuttaa moni asia, eikä tyhjentävää vastausta etuuden jatkumiseen voi antaa. Moni asia kuuluu työttömyysetuuden maksajan eli KELAn harkintaan. Maahanmuuttajille tarkoitettua kotoutumiskoulutusta ja omaehtoista kotoutumissuunnitelman mukaista koulutusta järjestetään mm. vapaan sivistystyön oppilaitoksissa. Jotta osallistuja voi saada työttömyysetuutta on hänen osallistuttava alkukartoitukseen ja opiskeltava kotoutumiskoulutuksessa. Kotoutumissuunnitelma tehdään yhdessä TE-toimiston tai kunnan viranomaisen kanssa. TE-toimistolla on oma harkintavalta esim. siinä, keskeytetäänkö koulutus. Käytettävissä oleviin palveluihin tullee muutoksia, joten ELY-keskukset ovat ohjeistaneet TE-toimistoja seuraavasti: "Ensimmäisen kotoutumissuunnitelman laatimista harkittaessa tulee huomioida, voiko asiakas käytännössä osallistua palveluihin tällä hetkellä. Ensimmäinen kotoutumissuunnitelma tulee laatia kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen oleskeluluvan saamisesta. Jos määräaikaa ensimmäisen kotoutumissuunnitelman tekemiselle on vielä reilusti, voi olla tarkoituksenmukaista laatia ensimmäinen kotoutumissuunnitelma sitten, kun palvelut jatkuvat normaalisti.  Asiakkaan kotoutumisaika lähtee kulumaan suunnitelman allekirjoittamisesta, joten suunnitelmaa ei liene tarkoituksenmukaista tehdä, jos asiakasta ei voida ohjata palveluihin. Asiassa huomioida asiakkaan tilanne, palvelutarve sekä käytettävissä olevat palvelut. Jo käynnissä olevien kotoutumispalvelujen osalta tulee erityisesti harkita se, tulisiko palvelu keskeyttää. Vaikka kotoutumispalvelu olisi järjestettävissä etäyhteyksin, tulee asiassa kiinnittää huomiota siihen, voidaanko asiakkaalta vaatia sellaista itsenäisyyttä, jota etänä palveluun osallistuminen edellyttäisi. Jos palvelu päätetään yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa, työnhakijalle ei tehdä työttömyysturvaoikeuden selvittämiseksi selvityspyyntöä eikä palvelun päättymisen takia aseteta korvauksetonta määräaikaa tai työssäolovelvoitetta. Asiakasviestinnässä tulee keskeisenä asiana painottaa, että työnhakijan tulee toimia TE-toimiston ja terveydenhuoltoviranomaisten antamien ohjeiden mukaisesti, eikä ohjeita noudattava työnhakija menetä oikeuttaan työttömyysetuuteen. Kun palvelu päätetään, tulee asiakkaalle antaa palvelun päättölausunto ja uusi etuuden salliva lausunto. Korotettuun etuuteen palveluun osallistumisen perusteella asiakas ei luonnollisesti ole enää oikeutettu, koska palvelu päättyy."
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut lisätöitä, emme ehdi tehdä selvitystä määräajassa. Mitä teemme?
Voitte hakea lisäaikaa selvityksen toimittamiselle.
fi
Koronavirustilanne on aiheuttanut meille tulojen menetyksiä ja lisäkustannuksia. Voimmeko kattaa niitä saamamme avustuksella?
Tapahtumaan tai sen järjestämiseen myönnettyä avustusta voi käyttää ainoastaan avustuspäätöksen mukaisiin kustannuksiin. Avustuspäätöksen osana olevien ehtojen ja rajoitusten mukaisesti teidän tulee ilmoittaa ministeriölle kaikista sellaisista muutoksista, jotka vaikuttavat avustuksen käyttötarkoituksen ja ehtojen toteutumiseen ja jotka olennaisesti vaikuttavat avustettavan toiminnan tai hankkeen toteuttamiseen suunnitelman mukaisesti. Olkaa siis yhteydessä avustuksen esitelleeseen virkamieheen ensin (avustuspäätöksessä alempi nimi), ennen kuin teette mitään, mikä voidaan katsoa edellä mainituksi muutokseksi.
fi
Koska museoihin ja muihin kulttuuritiloihin pääsee?
Valtion ja kuntien museot, teatterit, Suomen Kansallisooppera ja -baletti, kulttuuritalot, kirjastot, kirjastoautot, Kansallisarkiston asiakas- ja tutkijasalipalvelut voidaan avataan 1.6. alkaen hallitusti ja asteittain. Tilaisuuksiin ei saa tulla sairaana, hyvästä käsi- ja yskimishygieniasta sekä siivouksesta on huolehdittava ja muihin ihmisiin on pidettävä 1-2 metrin etäisyys. Tilaisuuksien ja toiminnan järjestäjät voivat laatia tarkempia tilanne-, toiminta- tai tapahtumakohtaisia suosituksiaan, joissa on kuitenkin otettava huomioon mm. aluehallintoviraston kokoontumisrajoituksia koskevat päätökset.  OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön (14.5.2020) Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista Museoiden avaamiseen liittyvää tietoa Kirjastot ja korona. Tietoa asiakkaille ja kirjastoammattilaisille
fi
Koska taiteen perusopetuksessa palataan lähiopetukseen?
Taiteen perusopetuksen tilat avataan lähiopetukselle 14.5. Taiteen perusopetuksen järjestäjät päättävät itse etäopetuksen jatkamisesta ja lähiopetukseen siirtymisestä. Terveyden ja hyvonvoinnin laitos ja opetus- ja kulttuuriministeriö ovat antaneet ohjeet turvallisiin järjestelyihin varhaiskasvatuksessa ja perusopetuksessa, joita sovelletaan soveltuvin osin myös taiteen perusopetuksessa.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana (PDF) päivitetty ohje 11.5.2020
fi
Koska urheilukilpailut ja -sarjat käynnistyvät?
Urheilukilpailut ja -sarjat voidaan käynnistää 1.6. alkaen erityisjärjestelyin, joista tarkemmat viranomaisohjeet annetaan erikseen.
fi
Millaisia rajoituksia teattereissa, konserteissa ja muissa kulttuuritilaisuuksissa noudatetaan 1.6. alkaen?
Suljettuna olleet teatterit, orkesterit, kulttuuritalot sekä Kansallisooppera avataan hallitusti ja asteittain 1.6.2020 alkaen. Konsertit, teatteriesitykset ja muut esittävän taiteen tapahtumat ovat yleisötilaisuuksia, joita koskevat aluehallintoviraston tartuntatautilain nojalla tekemät rajoituspäätökset. Esityksissä ja tapahtumissa tulee huomioida voimassa oleva 50 henkilön tai erityisjärjestelyin 500 henkilön enimmäisosallistujamäärä. Tärkeää on huomioida yleiset ohjeet hygienia- ja muista järjestelyistä, joilla viruksen leviämistä estetään. Työnantajan ominaisuudessa toimivan tilaisuuden järjestäjän velvollisuuksista työntekijöiden suojaamiseksi säädetään erikseen. Julkisissa tiloissa työskentelevien osalta toimenpiteet perustuvat työnantajan tekemään riskinarvioon. Työterveyshuolto tukee työnantajaa riskinarviossa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL ja opetus- ja kulttuuriministeriö ovat antaneet ohjeen koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä.  OKM ja THL: Ohje yleisötilaisuuksiin, yleisiin kokoontumisiin ja julkisten tilojen käyttöön (14.5.2020) Aluehallintoviraston vastauksia yleisötilaisuuksista
fi
Millaisilla järjestelyillä varmistetaan riittävät etäisyydet kouluissa ja varhaiskasvatuksessa esim. ruokailussa ja välitunneilla?
Koulun tilaratkaisut toteutetaan niin, että oppilaita on kouluissa kerralla aiempaa vähemmän. Tyhjillään olevia (esim. toisen asteen oppilaitosten) opetustiloja voidaan tarvittaessa ottaa tähän käyttöön. Alakouluissa opetusryhmät pidetään erillään koko koulupäivän ajan. Yläkoulussa ja valinnaisissa aineissa opetusryhmä voi vaihtua, mikäli opetusta ei voida muutoin toteuttaa. Mikäli opetusryhmien erillään pitäminen esim. yläkouluissa on mahdotonta, panostetaan väljyyteen ja pyritään porrastamaan opetusta mahdollisuuksien mukaan. Henkilöiden välisistä turvaväleistä ei olla antamassa määräyksiä, ryhmiä ei tarvitse jakaa vaan väljyyttä haetaan tilajärjestelyillä. Koulussa tai varhaiskasvatuksessa tapahtuva toiminta ei ole kokoontumislain mukainen yleinen kokous tai yleisötilaisuus. Toimintaan ei sovelleta mahdollisia kokoontumisrajoituksia. Ryhmäkokoja ja henkilöstömitoitusta koskeva sääntely on voimassa sellaisena kuin se on voimassa varhaiskasvatusta ja perusopetusta koskevassa lainsäädännössä. Varhaiskasvatuksessa, esiopetuksessa ja kouluissa vältetään tavanomaista suurempia ryhmiä, kuten esimerkiksi useamman opettajan yhdistettyjä ryhmiä. Kouluruokailu järjestetään oman luokan tai ryhmän kanssa, ei yhteisruokailua ruokasalissa. Ruokasalia voi kuitenkin käyttää porrastetusti. Hygieniasta huolehditaan ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana. Välitunnit voidaan esimerkiksi porrastaa. Opetuksen järjestäjä ohjeistaa käytännön järjestelyistä tarkemmin kunkin koulun tilanteeseen sopivaksi.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana  11.5.2020 Opetushallituksen ohje 14.5. alkaen: Lähiopetukseen palaaminen perusopetuksessa Opetushallituksen ohje 14.5. alkaen: Siirtyminen normaaliolojen lainsäädännön mukaiseen varhaiskasvatukseen  ks. myös vastaus ”Miten varhaiskasvatuksessa voidaan suojautua, kun samassa ryhmässä työskentelee monta aikuista?”
fi
Milloin lähiopetus lukiossa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja korkeakouluissa jälleen alkaa? Entä vapaassa sivistystyössä ja aikuisten perusopetuksessa?
Lukioita, ammatillisia oppilaitoksia, korkeakouluja ja vapaata sivistystyötä koskevat rajoitusten päätyttyä 14.5. oppilaitosten tilojen käyttöä opetukseen hallitaan tartuntatautilain mukaisilla toimilla. Lähiopetukseen on mahdollista palata hallitusti ja porrastetusti.  Valtioneuvosto kuitenkin suosittaa, että yliopistoissa, ammattikorkeakouluissa, lukiokoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, vapaassa sivistystyössä ja aikuisten perusopetuksessa jatketaan etäopetusta lukukauden loppuun. Koulutuksen järjestäjät päättävät itse, missä määrin lähiopetusta tarvittaessa järjestetään. Kesällä lähiopetus järjestetään väljyys- ja hygieniaohjeita noudattaen.  OKM ja THL ohje 11.5.2020 yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukio- koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille  Opetushallituksen ohje 14.5.2020 alkaen: Vapaan sivistystyön koulutuksen toteuttaminen  Tietoa koottuna yliopistoittain (Unifi) Tietoa koottuna ammattkorkeakouluittain (Arene)
fi
Minkä lain perusteella koulujen avaamisesta ja sulkemisesta päätetään?
Opetusta ja koulutusta koskevat rajoitukset ovat pohjautuneet sekä tartuntatautilakiin että valmiuslakiin. Päätökset rajoitustoimien käyttöönotosta ja purkamisesta tehdään epidemiatilanteen perusteella terveysviranomaisten suositusten pohjalta.   Tartuntatautilain mukaan kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin voi päättää toimialueellaan oppilaitosten ja päiväkotien tilojen sulkemisesta, jos tilojen sulkeminen on välttämätön tartuntataudin leviämisen estämiseksi. Asiasta ei siis päätä kunnan opetustoimi tai yksittäinen koulu.  Aluehallintovirasto voi tehdä alueellaan vastaavat päätökset silloin, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Päätökset tehdään enintään yhden kuukauden ajaksi. Toimenpiteet on heti lopetettava, kun tartunnan vaaraa ei enää ole. Valmiuslaki otettiin käyttöön kun Suomen todettiin olevan poikkeusoloissa koronavirustilanteen vuoksi. Valmiuslain nojalla annetussa asetuksessa on mm. rajoitettu opetuksen järjestämisvelvollisuutta. Tartuntatautilain nojalla ei ole mahdollista antaa määräyksiä opetuksen järjestämisestä etäopetuksena, vaan tältä osin sääntely perustuu valmiuslain nojalla annettuun asetukseen. Valmiuslaki on tarkoitettu vain poikkeusoloja varten, eikä perusoikeuksia voi rajoittaa kuin välttämättömistä syistä. Jos koulujen laajamittainen sulkeminen ei ole epidemiatilanteen kannalta välttämätöntä, on rajoitukset purettava.  Tässä tilanteessa kunta on velvollinen järjestämään opetusta perusopetuslain mukaisesti, eikä voi omalla päätöksellä päättää järjestää sitä etäopetuksena  Valmiuslain käyttöönotto- ja soveltamisasetukset, lisätietoa valmiuslain käyttöönottamisesta sekä tietoa muista koronavirustilanteen poikkeusoloissa annetuista lakihankkeista
fi
Mistä löydän poikkeusolojen valmiuslain käyttöönotto- ja soveltamisasetukset?
Hallitus on todennut yhteistoiminnassa tasavallan presidentin kanssa Suomen olevan poikkeusoloissa koronavirustilanteen vuoksi. Näin ollen on päädytty ottamaan käyttöön valmiuslaki. Hallitus on tehnyt linjaukset toimenpiteistä ja antanut valmiuslain käyttöönottoasetukset sekä soveltamisasetukset eduskunnalle 17.3.2020. Valmiuslain käyttöönotto- ja soveltamisasetukset, lisätietoa valmiuslain käyttöönottamisesta sekä tietoa muista koronavirustilanteen poikkeusoloissa annetuista lakihankkeista löytyy kootusti eduskunnan verkkosivuilta. Valmiuslain käyttöönottaminen koronavirustilanteessa | eduskunta.fi
fi
Mistä löydän tietoa, kuinka riskiryhmiin kuuluvien lasten kanssa ja työpaikalla suositellaan toimittavan?
Jos lapsella on edes lieviä flunssan oireita, hänen tulee pysyä kotona. Takaisin voi palata, kun lapsi on ollut oireeton yhden vuorokauden ajan. Käytännön työjärjestelyt varhaiskasvatuksen ja koulun tiloissa kuuluvat edelleen työnantajan työnjohto-oikeuden piiriin. Asiaan ovat antaneet ohjeita mm. työmarkkinajärjestöt ja Työterveyslaitos.  TEHY: Korona vaikuttaa päiväkotien toimintaan – miten toimia? Työterveyslaitoksen toimintaohje työnantajille koronavirusepidemiaan varautumiseksi Työsuojeluhallinnon vastauksia koronakysymyksiin Sosiaali- ja terveysministeriön ohjeet työntekijöille, jotka ovat alttiita koronaviruksen aiheuttaman covid-19-taudin vakavammille muodoille (PDF)   Koronvirukseen liittyvää ohjeistusta on koottuna mm.Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sekä sosiaali- ja terveysministeriön verkkosivuille.  THL: usein kysyttyä koronaviruksesta STM: varautuminen koronavirukseen
fi
Miten ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijavalinnat hoidetaan ja järjestetäänkö pääsykokeita?
Yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat päättäneet tehdä muutoksia kevään opiskelijavalintoihin. Suuria hakijat fyysisesti samaan tilaan kokoavia valintakokeita ei järjestetä. Opiskelijavalintojen kesän aikatauluun on tehty muutos, koska kaksivaiheisena toteutettaviin valintakokeiden järjestämiseen ja niiden arviointiin tarvitaan suunniteltua enemmän aikaa. Alkuperäinen määräaika, johon mennessä valintojen tulokset tulee ilmoittaa hakijoille, oli 8.7.2020. Aikaa on siirretty viikolla eteenpäin ja uusi määräaika on 15.7.2020. Vastaavasti paikan vastaanottamisajan takarajoja ja varasijojen täyttämisen päättymisaikaa siirretään. Kuten normaalistikin, tuloksia ilmoitetaan hakijoille myös jo ennen määräaikaa sitä mukaa kuin hakukohteiden tulokset valmistuvat ja valinnan tulos varmistuu hakijan osalta.  Tarkempia tietoa koronatilanteesta ja opiskelijavallinnoista kootaan Opintopolku-palveluun.
fi
Miten erityinen tuki pitää järjestää ammatillisessa koulutuksessa, kun koronaepidemian vuoksi tehdyt poikkeusjärjestelyt on purettu?
Ammatillista koulutusta koskevine rajoitusten poistumisen jälkeen 14.5.2020 lukien koulutuksen järjestäjät ovat velvollisia järjestämään lain 64 §:ssä tarkoitettua erityistä tukea tai 65 §:ssä tarkoitettua vaativaa erityistä tukea sekä tarjoamaan lain 101 §:ssä tarkoitettuja erityistä tukea saavan opiskelijan opintososiaalisia etuuksia. Myös erityinen tuki tulee valtioneuvoston 6.5.2020 antaman periaatepäätöksen nojalla järjestää mahdollisuuksien mukaan etäjärjestelyin lukukauden loppuun saakka. Mikäli tuen tai palveluiden tarjoaminen etäjärjestelyin ei ole mahdollista, tulee koulutuksen järjestäjän selvittää mahdollisuudet tuen ja palveluiden antamiseen oppilaitoksen tiloissa. Erityisen tuen järjestämisessä tulee kuitenkin tarkasti kiinnittää huomiota opiskelijan terveyteen ja turvallisuuteen sekä ottaa huomioon opiskelijan mahdollinen kuuluminen riskiryhmiin.
fi
Miten etäjärjestelyt vaikuttavat lukion kurssien arviointiin?
Opintojen arviointi toteutetaan opetussuunnitelman perusteissa ja paikallisessa opetussuunnitelmassa määritellyillä tavoilla. Joissakin oppiaineissa osaamisen osoittaminen voi olla perusteltua järjestää oppilaitoksen tiloissa. Mikäli näin toimitaan, noudatetaan viranomaisten ohjeistusta. On kuitenkin suositeltavaa pyrkiä näissäkin tapauksissa löytämään etäratkaisuja ja samalla luomaan kestäviä käytänteitä, joita voidaan hyödyntää myös tulevana lukuvuonna. Arviointi opintojen aikana ja opiskelun päättyessä tulee toteuttaa mahdollisimman monipuoliseen näyttöön perustuen. Kunkin kurssin arviointimenettelyt kerrotaan opiskelijoille kurssin alussa. Lähtökohta on, että numeroarviointia edellyttävät kurssit arvioitaisiin edelleen numeroin. Opetushallitus: Oppimisen arviointi lukiossa poikkeusjärjestelyjen aikana
fi
Miten kirjastot palvelevat koronaepidemian aikana?
Valtioneuvoston päätöksellä kirjastotilojen avaaminen on mahdollista 1.6. Aineiston uloslainaaminen mahdollista ollut mahdollista jo aiemmin kunnittaisilla päätöksillä.   Lisää kirjastoihin liittyviä kysymyksiä ja vastauksia Aluehallintoviraston sivulla  Koronavirustartuntojen ehkäisemisestä kirjastopalvelujen käytössä  Kirjastot ja korona. Tietoa asiakkaille ja kirjastoammattilaisille
fi
Miten koronaepidemia vaikuttaa tutkimukseen ja tki-toimintaan korkeakouluissa?
Korkeakoulujen tilojen sulkeminen Aluehallintovirastojen päätöksillä ei ole lähtökohtaisesti koskenut yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimus,- kehitys- ja innovaatiotoiminnan käytössä olevia tiloja, erityisesti kriittisillä tutkimuksen aloilla. Tutkimus- ja tki-tiloissa voidaan työskennellä, kun henkilöstön turvallisuudesta huolehditaan tila- ja hygieniajärjestelyin.  Tietoa koottuna yliopistoittain (Unifi) Tietoa koottuna ammattkorkeakouluittain (Arene)
fi
Miten koronapandemia vaikuttaa opettajien työoloihin?
Opettajien työjärjestelyistä saa lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestön,  Kuntatyönantajien ja Sivistystyönantajien verkkosivuilta  OAJ: Kysymyksiä ja vastauksia opetuksen järjestämisestä koronan aiheuttamien poikkeusolojen aikana Kuntatyönantajat: Usein kysyttyä koronapandemiasta sekä ohjeita työnantajille
fi
Miten koronaviruksesta johtuvat rajoitukset vaikuttavat nuorisotyöhön 1.6. jälkeen?
Hallituksen linjausten mukaisesti koronaviruksen hallinnassa käytettyjä rajoituksia puretaan asteittain ja hallitusti 1.6. alkaen. Myös nuorisotyössä tilojen avaaminen tavanomaiselle toiminnalle on mahdollista. Tartuntojen leviämistä pyritään edelleen estämään. Tarkat ratkaisut esimerkiksi tilojen käyttöön ja palveluiden järjestämistapaan tehdään paikallisesti. Eri menetelmiä voidaan käyttää rinnakkain ja kehittää edelleen nuorten etu ja paikalliset olosuhteet huomioiden. Nuorisotilatoiminnan käynnistämisessä, kesäajan lomatoiminnassa, etsivässä nuorisotyössä ja nuorten työpajatoiminnassa on erityisesti otettava huomioon seuraavat suositukset:  Toimintaan voi osallistua vain oireettomana Suositeltua turvaväliä (1-2 m) noudatetaan Hyvää käsi- ja yskimishygieniaa noudatetaan Työterveyslaitoksen siivousohjeet huomioidaan Annetaan osallistujille tarvittavat ohjeet ja huolehditaan niiden noudattamisesta Toimitaan niin, että sairastumistapauksissa altistuneet voidaan jäljittää  Kokoontumisrajoitusta yleisötilaisuuksien ja julkisten kokoontumisten osalta lievennetään 1.6. enintään 50 henkilöön. 50–500 henkilön yleisötilaisuuksia sisätiloissa ja alueellisesti rajatuissa ulkotiloissa voidaan erityisjärjestelyin järjestää, jos turvallisuus voidaan varmistaa asiakasmäärien rajaamisen, turvaetäisyyksien ja hygieniaohjeistuksen avulla. Suurten, yli 500 hengen yleisötilaisuuksien järjestäminen on kielletty 31.7.2020 asti.  Aluehallintovirastojen vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin THL ja OKM: Ohje koronavirustartuntojen ehkäisemisestä yleisötilaisuuksien ja yleisten kokoontumisten yhteydessä sekä julkisten tilojen käytössä  Ruokailujen järjestämiseen voi soveltaa THL:n ja OKM:n ohjeita oppilaitoksille ja varhaiskasvatukselle  Kuljetuksiin liittyen voi soveltaa THL:n ohjeita koulukuljetuksiin Leiritoimintaan voi soveltaa Suomen nuorisokeskusten ohjeita nuorisokeskuksiin saapuville
fi
Miten koronavirus vaikuttaa EU:n Erasmus-opiskelijavaihtoihin tai Suomessa opiskelevien kv. tutkinto-opiskelijoiden tilanteeseen?
Korkeakoulut, oppilaitokset ja muut vaihto-ohjelmia ja hankkeita toteuttavat organisaatiot päättävät itse, yhdessä yhteistyöorganisaatioidensa kanssa, kansainvälisten toimintojensa toteuttamisesta ja sopivat toimenpiteistä sekä lähtevän että saapuvan liikkuvuuden osalta. Vaihtojaksojen siirtämiset, keskeyttämiset ja uudelleenorganisoinnit ovat ensisijaisesti oppilaitoksen tai korkeakoulun päätettävissä. Niiden tulee seurata viranomaistiedotteita, olla yhteydessä kv-hankkeisiin osallistuviin henkilöihin ja neuvoa heitä ottamaan tarvittaessa yhteyttä Suomen suurlähetystöön tai konsulaattiin lisäohjeiden saamiseksi. EU-hankkeiden kansainvälisiä toimintoja on mahdollista keskeyttää ennenaikaisesti, toteuttaa toisen yhteistyökumppanin luona, siirtää myöhempään ajankohtaan tai perua. Peruuntumisesta tai siirtymisestä tulee ilmoittaa mahdollisimman pian kansalliseen toimistoon eli Opetushallitukseen, joka neuvoo asiassa eteenpäin. Suomen kansallisen toimiston rahoittamien Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen –ohjelmien kautta tuettujen liikkuvuusjaksojen ja kulujen osalta on mahdollista hakea korvausta force majeure -menettelyn kautta. Force majeure -käytännöt voivat vaihdella maittain. Hankkeen kulujen korvaamisesta päättää aina hanketta rahoittavan maan kansallinen toimisto, joten on keskeistä, että hanketta koordinoiva organisaatio johtaa prosessia rahoittavan kansallisen toimiston ohjeiden mukaisesti. Muiden kuin EU-ohjelmien rahoittaminen vaihtojen osalta tulee olla yhteydessä rahoittajatahoon. Lisätietoja saa enssijaisesti oman oppilaitoksen kv-palveluista. Lisätietoa oppilaitoksille: Koronaviruksen vaikutukset Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot -ohjelmiin Opetushallituksen toiminta ja koronavirus EDUFI-harjoittelu
fi
Miten koronavirus vaikuttaa OKM:n avustamaan toimintaan?
Opetus- ja kulttuuriministeriö suhtautuu koronavirustilanteesta johtuen joustavasti siihen, että välttämättömät avustetun toiminnan tai hankkeen esim. aiemmin varatuista matkoista tai tehdyistä tila- ja majoitusvarauksista aiheutuneet kustannukset voidaan kattaa avustuksella. Koronavirustilanteessa avustuksen käyttöön liittyviä ohjeita:  Avustuksen käyttöaikaan voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Selvityksen tai sen liitteiden toimittamiselle voi ehtojen ja rajoitusten mukaisesti hakea lisäaikaa. Yleisavustuksen saajat toimittavat avustuksen käyttöä koskevan selvityksen määräaikaan mennessä. Mikäli tilinpäätöstä ei ole vahvistettu, voidaan selvitykseen liittää vahvistamaton, hallituksen allekirjoittama tilinpäätös. Vahvistettu tilinpäätös toimitetaan myöhemmin, selvityksen täydennyksenä, mikäli se poikkeaa hallituksen allekirjoittamasta. Valtionavustuksen saajan tulee ilmoittaa viipymättä valtionapuviranomaiselle valtionavustuksen käyttötarkoituksen toteutumiseen vaikuttavasta muutoksesta tai muusta valtionavustuksen käyttöön vaikuttavasta muutoksesta. Avustuksen käyttö ei saa olla ristiriidassa avustuspäätöksen käyttötarkoituksen, ehtojen ja rajoitusten kanssa.  Opetus- ja kulttuuriministeriö kehottaa valtionavustusten saajia seuraamaan koronavirukseen liittyvää viranomaisviestintää ja viranomaisohjeita.  Lisätietoja: valtionavustusasiat@minedu.fi
fi
Miten koulujen luokkaretkille käy?
Pienimuotoisia luokkaretkiä ja leirikouluja voidaan toteuttaa hygieniaohjeita noudattaen. Luokkaretken voi tehdä esimerkiksi luontoon oman opetusryhmän kanssa.  ks. Opetushallituksen UKK: Mitä tehdään leirikouluja ja kevätretkiä varten kerätyille rahoille?
fi
Miten näytöt järjestetään, kun koronaepidemian vuoksi tehdyt poikkeusjärjestelyt on purettu?
14.5.2020 alkaen opetusta, ohjausta ja näyttöjä järjestetään ammatillisen koulutuksen lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon valtioneuvoston 6.5.2020 antaman periaatepäätöksen suositus opetuksen järjestämisestä etäopetuksena sekä viranomaisten koronapandemiaa koskevat suositukset ja ohjeet, joiden avulla varmistetaan opiskelijoiden ja näyttöjen arvioijien terveys ja turvallisuus. Ammatillisen koulutuksen lainsäädännön mukaan näytöt tulee järjestää ensisijaisesti työpaikoilla käytännön työtilanteissa. Tätä pääsääntöä tulee noudattaa, mikäli se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle ja näytön arvioijille. Mikäli työpaikalla on suuri riski saada koronatartunta tai alan työpaikat ovat koronapandemian vuoksi suljettuja, näyttöjä ei voi suorittaa työpaikalla. Lain mukaan perustellusta syystä näyttö voidaan järjestää myös muualla kuin työpaikalla. Näyttöympäristön tulee tällöin mahdollistaa tutkinnon perusteissa määrätyn osaamisen osoittaminen. Näyttöjä voidaan tämän säännöksen nojalla toteuttaa myös muissa näyttöympäristöissä, esim. koulutuksen järjestäjän omilla työmailla, opetusmetsissä, opetusmaatiloilla tai oppilaitoksen työsaleissa taikka muutoin oppilaitoksessa. Lain mukaan osaaminen tulee osoittaa aidoissa työtilanteissa ja prosesseissa. Näyttöjen suorittamisen mahdollistamiseksi ja opiskelijoiden ja arvioijien turvallisuuden varmistamiseksi näytöt voidaan koronapandemian aikana järjestää muissa näyttöympäristöissä myös simuloimalla aitoja työtilanteita ja prosesseja. Näytöt tulee kuitenkin aina järjestää siten, että osaamisen osoittamisen tavat vastaavat mahdollisimman hyvin aitoja työtehtäviä ja työprosesseja sekä mahdollistavat tutkinnon perusteissa määritellyn ammattitaidon ja osaamisen arvioinnin. Lain mukaan ammatillisen tutkinnon osan osaamista ei voi osoittaa eikä arvioida pelkästään kirjallisten tehtävien perusteella. On tärkeää, että kaikki ammatillisen koulutuksen järjestäjät huolehtivat siitä, että ne opiskelijat, joiden on tarkoitus suorittaa tutkinto ja valmistua tänä keväänä, pystyvät osoittamaan osaamisensa näytöissä. Näin voidaan turvata opiskelijoiden mahdollisuudet siirtyä työelämään tai jatko-opintoihin.
fi
Miten opetus tulee järjestää lukiokoulutuksessa kevätlukukauden loppuun saakka?
Lukiokoulutusta koskevat rajoitukset päättyivät 13.5.2020. Sen jälkeen eli 14.5.2020 lukien opetusta ja ohjausta järjestetään lukiolainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon valtioneuvoston 6.5.2020 antaman periaatepäätöksen suositus opetuksen järjestämisestä kevätlukukauden loppuun etäopetuksena sekä viranomaisten koronapandemiaa koskevat suositukset ja ohjeet, joiden avulla varmistetaan opiskelijoiden ja henkilöstön terveys ja turvallisuus. Koulutuksen järjestäjät päättävät itse, missä määrin lähiopetusta on tarpeen järjestää. Lukiolain 13 §:n 1 momentin mukaan koulutuksen järjestäjä päättää tässä laissa tarkoitetun koulutuksen järjestämisestä ja järjestämistavoista järjestämisluvassa tarkoitetussa luvassa määrätyin ehdoin. Lukiokoulutuksen tilojen käyttöä opetukseen hallitaan tartuntatautilain mukaisilla toimilla, ja opetusta järjestetään lukiolainsäädännön mukaisesti. Koulutuksen järjestäjän tulee ottaa huomioon kunkin opiskelijan edellytykset etäopiskeluun. Myös koronapandemian aikana tietyt opiskelijat voivat tarvita muita enemmän lähiopetusta ja ohjausta saavuttaakseen lukion oppimäärälle asetetut tavoitteet. Jos koulutuksen järjestäjä katsoo joiltain osin lähiopetuksen järjestämisen tarpeelliseksi tietyissä tilanteissa, sen tulee ottaa koulutuksen järjestämisessä huomioon viranomaisten koronapandemiaa koskevat suositukset ja ohjeet.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Miten oppilaitoksissa toimitaan koronavirustapauksissa?
Jos henkilö sairastuu päivän aikana, tulee hänen poistua välittömästi oppilaitoksesta tai siirtyä erilliseen tilaan. Oireisten tulee toimia paikallisten terveysviranomaisten ohjeiden mukaisesti ja olla yhteydessä perusterveydenhuoltoon tai työterveyshuoltoon ja hakeutua sieltä saatujen ohjeiden mukaisesti koronavirustestiin. Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuva opiskelija sairastuu, tulee oppilaitoksen ottaa yhteyttä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavaan yksikköön tilanteen ja vaadittavien toimenpiteiden arvioimiseksi. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille. Jos koronavirustartunta todetaan jollakulla opiskelijalla tai oppilaitoksessa työskentelevällä, selvitetään, onko tapahtunut altistumista. Altistuneet jäljitetään ja asetetaan karanteeniin 14 vuorokaudeksi tartuntatautilaissa säädetyin menettelyin. Koronavirustartunnan saaneen on oltava pois oppilaitoksesta vähintään 14 vuorokauden ajan oireiden alkamisesta. Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Miten oppilashuollon palvelut, esimerkiksi psykologin tapaamiset, toteutetaan?
Koronaepidemia ja etäopetusjakso ovat lisänneet lasten ja nuorten tuen tarvetta.  Lähiopetukseen palaaminen helpottaa tuen tarjoamista oppilaille. Oppilashuollon palveluiden, eli kouluterveydenhoitajan ja -lääkärin, kuraattorin ja psykologin täysi tai jopa vahvistettu työpanos tarvitaan oppilaiden, vanhempien ja opettajien tueksi perusopetuksen koulujen palatessa lähiopetukseen 14.5.2020 lukien. Opiskeluhuoltopalvelujen lisäksi myös yksittäisten oppilaiden kuntoutus ja terapiapalveluja voidaan toteuttaa koulun tiloissa kuten ennen etäopetukseen siirtymistä. Koulun työntekijän on viipymättä oltava yhteydessä opiskeluhuollon psykologi- tai kuraattoripalveluihin, jos hän arvioi oppilaan tarvitsevan kyseisiä palveluita. Jos yhteydenottoa ei ole mahdollista tehdä yhdessä oppilaan tai huoltajan kanssa, on yhteydenotosta annettava heille tieto. Samalla psykologille tai kuraattorille luovutetaan tuen tarpeen arvioinnissa tarvittavat tiedot salassapidon estämättä. Yhteydenotto voi perustua niin oppilaan oppimisen kuin psyykkisten tai sosiaalisten ongelmien aiheuttamaan tarpeeseen. Oppilaita ohjataan tarvittaessa kouluterveydenhuollon palveluihin normaalikäytäntöjen mukaisesti. Oppilashuollon toteuttamisessa noudatetaan opetussuunnitelmaa. Oppilashuollon toimintaa ohjaa koulukohtainen oppilashuoltosuunnitelma. Oppilashuollon palvelut järjestetään siten, että oppilaat voivat itse hakeutua palveluihin helposti ja opettajilla on mahdollisuus konsultoida palvelujen asiantuntijoita matalalla kynnyksellä. Opiskeluhuollon palvelujen työntekijät ja kuntoutus- ja terapiapalveluista vastaavat ammattilaiset voivat tarpeen mukaan siirtyä työtehtäviinsä koululta toiselle. Oppilashuoltopalveluja ja kuntoutus- ja terapiapalveluja järjestettäessä huomioidaan hygieniaohjeet. Siirryttäessä lähiopetukseen yhteisöllisen oppilashuollon merkitys korostuu. Koulukohtaisessa oppilashuoltoryhmässä on hyvä suunnitella jo etukäteen yhteisöllisen työn toimintatavat ja niiden edellyttämä työnjako koulussa. On tärkeää, että ennen lukuvuoden 2019–2020 koulutyön päättymistä oppilaiden mahdolliset opiskeluhuollolliset tarpeensa tulevat riittävässä laajuudessa kartoitetuksi. Lasten ja perheiden hyvinvoinnin turvaamiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota myös eri hallinnonalojen yhteistyössä.  THL ohje: Opiskeluhuoltopalvelujen järjestäminen lähiopetukseen palattaessa  OPH: Lähiopetukseen palaaminen perusopetuksessa
fi
Miten suullisen kielitaidon arviointi voidaan toteuttaa?
Ratkaisut tehdään paikallisesti tilanteesta ja olosuhteista riippuen. Opetushallituksen sivuilla on vinkkejä etäopetuksen ja arvioinnin järjestämiseen poikkeusoloissa. Suullisen kielitaidon kurssi ja koepankki
fi
Miten tartuntariski huomioidaan koulukuljetuksissa?
Opetuksen järjestäjän tulee huolehtia siitä, että koulukuljetukset toteutuvat ja että oppilaat pääsevät kouluun. Maksuttoman kuljetuksen vaihtoehtona on oppilaan kuljettamista tai saattamista varten myönnettävä riittävä avustus.   Opetuksen järjestäjän vastuulla on huolehtia koulukuljetusten turvallisesta toteuttamisesta ja hakea paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvat ratkaisut. Terveyden ja hyvinvoinninlaitos on antanut ohjeita koulukujetuksiin. THL: Ohjeet koulukuljetuksiin COVID-19-tartuntojen ehkäisemiseksi (PDF)
fi
Miten tilanne vaikuttaa kulttuurilaitosten valtionosuuksiin?
Korona-tilanteesta aiheutuvat toiminnan keskeytyminen, teattereiden ja orkestereiden esitystoiminnan peruutukset ja museoiden sulkeminen eivät vaikuta laitosten vuoden 2020 valtionosuuksien määrään. Tilanteesta aiheutuvan toiminnan supistumisen tai henkilöstövähennyksien johdosta ei tehdä valtionosuuksien takaisinperintää. Museorakennukset on rajoitustoimien mukaisesti suljettu yleisöltä ja asiakkailta. Tilanteesta ei kuitenkaan aiheudu estettä toiminnan jatkamiselle mahdollisuuksien mukaan muulla tavoin. Opetus- ja kulttuuriministeriö suosittaa, että toiminnan kannalta kriittiset tehtävät määriteltäisiin ja erityisesti kulttuuriomaisuuden turvaamiseen liittyvä työ ja keskeisten asiantuntijatehtävien hoitaminen pyrittäisiin turvaamaan poikkeusolojen aikana. Vuoden 2020 toteutuneiden henkilötyövuosimäärien ja kustannustietojen osalta otetaan huomioon poikkeukselliset toimintaolosuhteet. Museoiden osalta noudatetaan lähtökohtaisesti vuosille 2021–2023 vahvistettua rahoitussuunnitelmaa. Päivitetty 1.4.2020
fi
Miten toimitaan työvoimakoulutusopiskelijoiden osalta?
Valtionosuudella rahoitettu ammatillinen työvoimakoulutus jatkuu, kuten muukin ammatillinen koulutus. Jo sovittuja koulutusten aloituksia ei myöskään ole tarpeen kategorisesti perua tai siirtää, vaikka opetuksessa joudutaan ottamaan huomioon viranomaisten antamat väljyys- ja hygieniaohjeet.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Miten toimitaan, jos ns. laajennetun oppisopimuskoulutuksen järjestämistehtävän nojalla järjestetty oppisopimuskoulutus keskeytyy tai oppisopimus puretaan?
Ensisijaisesti koulutuksen järjestäjä pyrkii siirtämään oppisopimuskoulutusta sopijaosapuolten yhteisellä sopimuksella myöhempään ajankohtaan. Koulutuksen järjestäjän tulee lisäksi selvittää yhdessä opiskelijan kanssa mahdollisuuksia jatkaa osaamisen hankkimista muulla tavoin. Koulutuksen järjestäjä voi mahdollistaa opiskelijalle esimerkiksi yhteisiin tutkinnon osiin liittyvää osaamisen hankkimista tai järjestämisluvassaan oleviin tutkintoihin sisältyvää osaamisen hankkimista valinnaisina tutkinnon osina, jos se on opiskelijan osaamistarpeen kannalta tarkoituksenmukaista. Koulutuksen järjestäjä voi ohjata opiskelijaa hakeutumaan sellaisen koulutuksen järjestäjän opiskelijaksi, jolla on ko. tutkinto järjestämisluvassaan. On kuitenkin huomioitava, että opiskeluoikeuden myöntämisestä päättää aina kukin koulutuksen järjestäjä. Jos koulutuksen järjestäjä ei kykene kohtuudella järjestämään opiskelijalle soveltuvaa osaamisen hankkimista muulla tavalla, on opiskelijan opiskeluoikeus tässä tapauksessa mahdollista väliaikaisesti keskeyttää ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 96 §:n nojalla.
fi
Miten toimitaan, jos oppilas tai opettaja kuuluu riskiryhmään tai jos heidän perheissään on riskiryhmiin kuuluvia?
Opetukseen osallistuvalla on oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön. Jos oppilas tai hänen perheenjäsenensä kuuluu riskiryhmään, hoitava lääkäri arvioi, voiko lapsi palata kouluun tai varhaiskasvatukseen. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon.  Lääkäri voi arvioida poissaolon tarpeellisuutta. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Muille kuin riskiryhmään kuuluville voidaan myöntää poissaolo normaalien käytänteiden mukaisesti. Poissaolon aikana suoritettavista tehtävistä sovitaan opettajan kanssa. Jos oppilas ei voi esimerkiksi omaan terveydentilaan liittyvistä syistä osallistua lähiopetukseen, hänelle on mahdollista tehdä yksilökohtainen päätös perusopetuslain 18 §:n mukaisista erityisistä opetusjärjestelyistä. Opetus voidaan tällöin antaa poikkeuksellisesti esimerkiksi etäopetuksena, jolloin oppilas voi turvallisesti opiskella kotoa käsin. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. Opettajien ja muiden kouluissa tai varhaiskasvatuksessa työskentelevien osalta työturvallisuus on opetuksen tai varhaiskasvatuksen järjestäjän eli työnantajan vastuulla. Työnantajan tulee työturvallisuuslain mukaan etukäteen selvittää, miten opettajat voivat työskennellä lähiopetuksessa vaarantamatta terveyttään. Arvioinnissa tulee ottaa huomioon myös yksittäisten työntekijöiden terveydentila. Jos riskiryhmään kuuluva kokee, ettei kykene turvallisesti työskentelemään lähiopetuksessa, hänen tulee kääntyä asiassa oman työsuojeluvaltuutettunsa ja työterveyshuollon puoleen. THL: Vakavan koronavirustaudin riskiryhmät  OPH: Oppivelvollisuus ja poissaolot opetuksesta 14.5.2020 alkaen
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella suoritettavat lyhytkestoiset, normaalioloissa enintään 6 kk kestävät opinnot ovat hidastuneet koronatilanteen vuoksi, eikä niitä saada suoritettua määräajassa?
Työnhakijalla, jolla on opintojensa ajalta oikeus työttömyysetuuteen työttömyysturvalain 2 luvun 10 a §:n nojalla, on opintojen viivästyessä koronavirustilanteen takia oikeus työttömyysetuuteen sen estämättä, että opintojen muodostaman kokonaisuuden kesto ylittäisi kuusi kuukautta. Väliaikainen lakimuutos on voimassa 31.12.2020 asti.
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella tuetut omaehtoiset opinnot eivät etene suunnitelman mukaisesti?
Opiskelijan tulee olla yhteydessä oppilaitokseen tai korkeakouluun opintojen vaihtoehtoisista toteuttamistavoista. Opetus ja ohjaus järjestetään mahdollisimman laajalti vaihtoehtoisilla tavoilla, muun muassa etäopiskelua, digitaalisia oppimisympäristöjä ja -ratkaisuja sekä tarvittaessa itsenäistä opiskelua hyödyntäen. Jos opintoja ei pysty suorittamaan tai niiden eteneminen hidastuu, tulee aina ottaa yhteyttä TE-toimistoon.  TE-toimisto voi joustaa opintojen etenemisen seurannassa, jos pätevästä syystä on ilmeistä, että opinnoissa eteneminen on vaikeaa tai mahdotonta asetetussa aikataulussa. Näissä tilanteissa TE-toimisto voi sopia työnhakijan kanssa seurantajakson pidentämisestä. Korkeakouluopintojen osalta on otettava huomioon, että opintojen on lopulta edistyttävä siten, että työnhakija saa tuettavaan opintokokonaisuuteen kuuluvia opintosuorituksia keskimäärin viisi opintopistettä opiskelukuukautta kohti. Jos opintoja ei voi suorittaa opiskelijasta riippumattomasta syystä, opinnot voi jaksottaa, jolloin henkilö on oikeutettu työttömyysetuuteen, eikä opiskelun tukemisen 24 kuukauden enimmäisaika kulu opiskelujaksojen välisenä aikana. Opintoja ei voi suorittaa opintojaksojen välisenä aikana. Jaksotuksesta sovitaan koulutuksen järjestäjän ja TE-toimiston kanssa. Opintojen tukeminen voidaan tässä tilanteessa perustellusta syystä myös tilapäisesti keskeyttää. Opiskelun tukemisen tilapäinen keskeytys ei estä opiskelemasta haluamassaan laajuudessa keskeytyksen aikana. Keskeytyksen aikana ei ole kuitenkaan oikeutta työttömyysetuuteen.
fi
Miten toimitaan, jos työttömyysetuudella tuetut omaehtoiset opiskelut eivät etene suunnitelman mukaisesti?
Lain mukaan työnhakijan on osallistuttava säännöllisesti koulutus- tai opintosuunnitelman mukaiseen opetukseen. Työttömyysetuuden saamisen edellytyksenä on, että työnhakija etenee opinnoissaan. Ammatillisten opintojen osalta edellytetään, että opinnot etenevät koulutus- tai opintosuunnitelmassa tarkoitetulla tavalla. Jos opintoja ei pysty suorittamaan tai niiden eteneminen hidastuu, tulee aina ottaa yhteyttä TE-toimistoon. Lisäksi opiskelijan tulee olla yhteydessä oppilaitokseen, jotta suunnitelmia voidaan päivittää. TE-toimisto voi joustaa opintojen etenemisen seurannassa, jos pätevästä syystä on ilmeistä, että opinnoissa eteneminen on vaikeaa tai mahdotonta asetetussa aikataulussa. Näissä tilanteissa TE-toimisto voi sopia työnhakijan kanssa seurantajakson pidentämisestä. Jos opintoja ei voi suorittaa opiskelijasta riippumattomasta syystä, opinnot voi jaksottaa, jolloin henkilö on oikeutettu työttömyysetuuteen, eikä opiskelun tukemisen 24 kuukauden enimmäisaika kulu opiskelujaksojen välisenä aikana. Opintoja ei voi suorittaa opintojaksojen välisenä aikana. Jaksotuksesta sovitaan koulutuksen järjestäjän ja TE-toimiston kanssa. Opintojen tukeminen voidaan perustellusta syystä myös tilapäisesti keskeyttää. Opiskelun tukemisen tilapäinen keskeytys ei estä opiskelemasta haluamassaan laajuudessa keskeytyksen aikana. Keskeytyksen aikana ei ole kuitenkaan oikeutta työttömyysetuuteen.
fi
Miten tuen tarpeessa olevia oppilaita ja opiskelijoita tuetaan koronaepidemian aikana ja kuinka mahdolliset oppimiserot saadaan myöhemmin kurottua umpeen?
Perusopetuslain mukaan oppilaalla on oikeus saada oppilaanohjausta sekä riittävää oppimisen ja koulunkäynnin tukea heti tuen tarpeen ilmetessä. Sen lisäksi on huolehdittava, että ongelmatilanteet tunnistetaan ja niihin puututaan ajoissa. Opetuksen järjestäjän on huolehdittava, että poikkeusolojen vaikutukset oppilaiden osaamiseen jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Opetuksen järjestäjän vastuulla on ohjeistaa kouluja ja opettajia niin, että kaikilla lapsilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada apua ja tukea.   Ammatillisessa koulutuksessa ja lukiokoulutuksessa on poikkeustapauksissa mahdollista järjestää rajattu määrä opetusta ja ohjausta oppilaitoksen tiloissa. Opetuksessa ja ohjauksessa, jota ei ole mahdollista toteuttaa muutoin kuin lähiopetuksena, mutta joka on opintojen etenemisen kannalta välttämätöntä, tulee huolehtia oppilaiden ja opiskelijoiden sekä opetushenkilöstön turvallisuudesta tila- ja hygieniajärjestelyin. Opetus- ja ohjausjärjestelyissä on huomioitava ne oppilaat ja opiskelijat, jotka eivät pysty opiskelemaan itsenäisesti tai hyödyntämään erilaisia digitaalisia oppimisympäristöjä tai verkkoyhteyksiä. Heille voidaan koulutuksen järjestäjän harkinnan mukaan tarjota mahdollisuus opiskella itsenäisesti tai ohjatusti oppilaitoksen tiloissa ottaen huomioon tarvittavat tila- ja hygieniajärjestelyt. Ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa tarkoitettua erityistä tukea ja vaativaa erityistä tukea saavien opiskelijoiden osalta tulee varmistaa riittävät tukitoimet myös etäopetuksessa. Jos opintojen suorittaminen etäopetuksena ei opiskelijan tuen tarpeen vuoksi onnistu, selvitetään mahdollisuus lähiopetukseen. Lähiopetuksen järjestämistarpeen arvioinnissa tulee kuitenkin ottaa huomioon opiskelijan mahdollinen kuuluminen koronaviruksen riskiryhmään. Opetusjärjestelyistä päättämisessä on aina ensisijaisesti huolehdittava opiskelijoiden terveydestä ja turvallisuudesta. Valtioneuvosto suositteli 16.3.2020, että lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestäjät ylläpitävät opiskeluhuollon palveluita osassa toimipisteitään ja huolehtivat siitä, että opiskelijoilla on riittävä tieto käytössä olevista palveluista. Oppilaiden ja opiskelijoiden tuen tarve jatkuu myös poikkeusolojen jälkeen. Tulevana lukuvuonna tarvitaan lisäpanostuksia siihen, että poikkeusoloissa syntynyttä osaamisvajetta ja oppimiseroja voidaan pienentää. Tämä tarkoittaa lisäpanostuksia opetukseen ja ohjaukseen sekä muihin tukitoimiin. Näitä tukitoimenpiteitä valmistellaan opetus- ja kulttuuriministeriössä.
fi
Miten varhaiskasvatuksessa voidaan suojautua, kun samassa ryhmässä työskentelee monta aikuista?
Varhaiskasvatuksessa on tarpeen huolehtia siitä, että kukaan ei tule sairaana varhaiskasvatukseen. On myös syytä huolehtia, että henkilöstöä ja lapsia ei siirrellä ryhmien ja toimipaikkojen välillä. Suuria ryhmiä on vältettävä. Varhaiskasvatuksessa noudatetaan myös tehostettua hygieniaa. Varhaiskasvatuksen järjestäjällä on velvollisuus huolehtia lasten ja työntekijöiden turvallisuudesta. Tällaisia keinoja ovat esimerkiksi siivouksen tehostaminen, toimiminen tavallista pienemmissä ryhmissä sekä henkilöstön ja lasten pysyvät ryhmät.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana (PDF) päivitetty ohje 11.5.2020  Opetushallituksen ohje 14.5. alkaen: Siirtyminen normaaliolojen lainsäädännön mukaiseen varhaiskasvatukseen
fi
Miten varmistetaan opettajien jaksaminen ja ettei työtaakasta tule kohtuuton?
Opetuksen käytännön työjärjestelyt kuuluvat työnantajan työnjohto-oikeuden piiriin. Opettajien käytännön työjärjestelyihin ovat antaneet lisätietoa mm. Opetusalan ammattijärjestö ja Kuntatyönantajat. Poikkeuksellisina aikoina on ymmärrettävää, ettei opetusta ole mahdollista järjestää aivan samalla tavalla kuin normaalioloissa. On huolehdittava siitä, että oma työkuorma ei kasva liian suureksi, ja että vastuita jaetaan eri opettajien kesken. Koulussa voidaan rehtorin johdolla päättää opetusryhmien muodostamisesta ja opettajien normaalista poikkeavasta työnjaosta. Opetusjärjestelyjen yhteydessä pitää ottaa huomioon myös koronaviruksen leviämisen ehkäiseminen. On tärkeää, että opetuksen järjestäjät ohjeistavat kouluja opetusryhmien muodostamisessa, opettajien välisessä työnjaossa ja turvallisissa toimintatavoista opetusjärjestelyissä.
fi
Miten yksinyrittäjiä ja freelancereita tuetaan?
Yrittäjät voivat saada väliaikaisesti työmarkkinatukea koronavirusepidemian aiheuttaman äkillisen ja yllättävän kysynnän heikkenemisen vuoksi. Ratkaisu koskee kaikkia yrittäjiä riippumatta yritystoiminnan muodosta. Työmarkkinatukea voidaan maksaa ajalta 16.3.2020–30.6.2020. Yksinyrittäjä voi hakea kunnalta tukea koronavirustilanteessa. Tukea voi hakea yksin taloudellista toimintaa harjoittava Suomessa toimiva päätoiminen yrittäjä, riippumatta toiminnan oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta. Tuki koskee siis kaikkia yritysmuotoja. Kunnat avaavat haun yksinyrittäjille mahdollisimman pian. Yksinyrittäjä voi hakea avustusta yrityksen kotikunnasta eli YTJ-rekisterin mukaisesta kotikunnasta. Kukin kunta järjestää hakemisen sopivalla tavalla joko sähköisesti tai paperilomakkeilla. Kunnat neuvovat yrittäjiä haussa ja käsittelevät hakemukset saapumisjärjestyksessä. Yksinyrittäjän tuessa on kyse 2000 euron suuruisesta kertakorvauksesta yksinyrittäjän yritystoiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin. Näitä ovat esimerkiksi yritystoimintaa varten hankittujen tilojen ja laitteiden kustannukset sekä kirjanpito- ja toimistomenot. Tukea voidaan myöntää kustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet 16.3.–31.8.2020 välillä. Yksinyrittäjäksi määritellään yrittäjä tai ammatinharjoittaja, jolla ei ole palveluksessaan palkattua työvoimaa, mukaan lukien freelanceryrittäjät. Lisätietoja: Kysymyksiä ja vastauksia yksinyrittäjien tuesta  Kysymyksiä ja vastauksia yrittäjien oikeudesta työttömyysturvaan
fi
Miten yläkoululaisten lähiopetus järjestetään kun oppilaat ovat eri ryhmistä ja heitä opettavat aineenopettajat?
Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat laatineet ohjeet järjestelyihin, joita noudattaen lähiopetukseen voidaan palata. Valtioneuvoston linjausten yhteydessä julkaistuissa ja myöhemmin päivitetyissä ohjeissa kouluille pitäydyttiin turvallisia järjestelyjä koskeviin yleisohjeisiin (väljyys, hygienia, ryhmät erillään ym.), koska olosuhteet ja käytännön järjestelyt ovat erilaisia kouluissa ja kunnissa. Koulut tuntevat ne parhaiten ja voivat tehdä omaan tilanteeseen sopivia ratkaisuja turvallisuudesta huolehtien. Mikäli opetusryhmien erillään pitäminen esim. yläkouluissa on mahdotonta, panostetaan väljyyteen ja pyritään porrastamaan opetusta mahdollisuuksien mukaan. Myös välitunnit ja kouluruokailu on järjestettävä oman luokan tai ryhmän kanssa. Isoja kokoontumisia ei järjestetä. Henkilökunnan kokoontumisia tulee välttää. Henkilöstön ei tule siirtyä yksiköstä toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi. Hygieniaohjeita on noudatettava tarkasti. Tärkeintä on välttää tarpeettomia aikuisten välisiä kontakteja. Yksityiskohtaisista järjestelyistä päättävät koulutuksen järjestäjät. Koronavirus tarttuu ensisijaisesti pisaratartuntana. Koulussa vältetään tilanteita, joissa ollaan suorassa kosketuksessa muiden kanssa. Kunnan sivistystoimi ja kunnan tartuntataudeista vastaava yksikkö ohjeistavat tarvittaessa tarkemmin käytännön toimenpiteissä.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana (PDF) 11.5.2020  Opetushallituksen ohje 14.5. alkaen: Lähiopetukseen palaaminen perusopetuksessa
fi
Mitä jos oppilas tai opettaja sairastuu koulussa tai varhaiskasvatuksessa?
Jos lapsi sairastuu päivän aikana, oireinen lapsi siirretään välittömästi aikuisen kanssa erilliseen tilaan odottamaan huoltajaa. Aikuinen välttää lähikontaktia sairastuneeseen säilyttäen riittävän etäisyyden. Oireisten tulee olla yhteydessä omalle terveysasemalleen ja hakeutua sieltä saatujen ohjeiden mukaisesti koronavirustestiin. Jos opettaja sairastuu päivän aikana, tulee hänen lähteä pois koulun tiloista. Opetuksen järjestäjän tulee huolehtia tarvittavista toimenpiteistä keskeytyneen opetuksen jatkamiseksi. Koronavirustartunnan saaneen on oltava pois koulusta tai varhaiskasvatuksesta vähintään 14 vuorokauden ajan oireiden alkamisesta, mutta tarvittaessa pidempään niin, että hän on ollut vähintään kaksi vuorokautta oireeton ennen kuin palaa kouluun tai varhaiskasvatukseen. Tartuntaketjujen selvitystyö kuuluu kunnan tai sairaanhoitopiirin tartunta-taudeista vastaavalle lääkärille. Jos koronavirustartunta todetaan jollakulla koulussa tai varhaiskasvatuksessa, selvitetään onko tapahtunut altistumista, ja altistuneet pitää jäljittää ja asettaa karanteeniin 14 vuorokaudeksi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana (päivitetty 11.5.2020)
fi
Mitä tapahtuu avustukselle, jos joudumme peruuttamaan tapahtuman?
Joudumme perumaan tapahtuman, johon saimme avustusta. Olemme jo käyttäneet avustustamme sen järjestelyihin. Hyväksytäänkö nämä kustannukset avustuksella katettavaksi, vaikkei itse tapahtuma toteudukaan? Avustus tulee käyttää siihen, mihin se on myönnetty (avustuspäätöksen mukainen käyttötarkoitus). Jos se on myönnetty tapahtuman järjestämiseen, ovat tapahtuman järjestämisestä aiheutuneet kustannukset hyväksyttäviä.
fi
Mitä tehdään, jos koronavirusepidemian vuoksi ei saada työelämän edustajaa arvioimaan näyttöä?
Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 54 §:n mukaan ammatillisten tutkinnon osien osaamisen arvioinnin toteuttavat ja arvioinnista päättävät yhdessä tutkinnon osittain koulutuksen järjestäjän nimeämät kaksi arvioijaa. Toinen arvioijista on opettaja tai erityisestä syystä muu koulutuksen järjestäjän edustaja ja toinen työelämän edustaja. Erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa tai muuta koulutuksen järjestäjän edustajaa.  Pääsäännön mukaisesti myös koronavirusepidemian aikana tulisi näyttöjen arvioijista toisen olla opettaja ja toisen työelämän edustaja. Voimassa oleva säännös mahdollistaa kuitenkin myös sen, että erityisestä syystä arvioinnin voi toteuttaa ja arvioinnista päättää myös kaksi opettajaa. Koronavirusepidemian aikana työelämän edustajien toimiminen arvioijina voi olla joissakin tapauksissa mahdotonta esimerkiksi siksi, että työpaikat on suljettu, työntekijät lomautettu tai työnantaja ei työtilanteen tai muiden olosuhteiden vuoksi anna työntekijälle lupaa mennä arvioimaan näyttöjä oppilaitoksen oppimisympäristöihin. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla työntekijöiden työpanosta saatetaan puolestaan tarvita koronaviruspotilaiden hoitoon, jolloin opiskelijoiden näyttöjen arviointiin ei riitä voimavaroja. Koronavirusepidemia on edellä kuvatun kaltaisissa tapauksissa sellainen erityinen syy, jonka perusteella näyttöjä voi arvioida kaksi opettajaa. Ennen arvioijista päättämistä koulutuksen järjestäjän on kuitenkin hyvä ottaa huomioon se, että näyttöjen järjestämisessä ja arvioinnin toteuttamisessa on mahdollista hyödyntää myös esimerkiksi etäyhteyksiä ja digitaalisia välineitä. Arvioinnin toteuttaminen ei välttämättä edellytä työelämän edustajan fyysistä läsnäoloa näyttöpaikalla.
fi
Mitä tehdään, jos koulutussopimustyöpaikka suljetaan tai sinne ei päästetä ulkopuolisia?
Jos työpaikalla järjestettävää koulutusta on mahdollista siirtää myöhemmäksi ilman että se viivästyttää kohtuuttomasti opiskelijan valmistumista, voi uudesta ajankohdasta sopia työnantajan kanssa. Mikäli opiskelijan valmistuminen on kiinni työpaikalla järjestettävästä koulutuksesta, osaamisen hankkimista jatketaan mahdollisuuksien mukaan jossakin muussa oppimisympäristössä ottaen huomioon lähiopetusta koskeva suositus.
fi
Mitä tehdään, jos koulutussopimustyöpaikka suljetaan tai sinne ei päästetä ulkopuolisia?
Jos työpaikalla järjestettävää koulutusta on mahdollista siirtää myöhemmäksi ilman, että se viivästyttää kohtuuttomasti opintojen etenemistä, voi uudesta ajankohdasta sopia työnantajan kanssa. Mikäli opiskelijan valmistuminen tai opintojen sujuva eteneminen on kiinni työpaikalla järjestettävästä koulutuksesta, selvitetään, löytyykö opiskelijalle toista työpaikkaa. Jos toista työpaikkaa ei löydy, osaamisen hankkimista jatketaan jossakin muussa oppimisympäristössä.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Olen palkatta pois töistä voidakseni hoitaa lasta kotona. Olenko oikeutettu korvaukseen?
Väliaikaisella epidemiatuella korvataan ansionmenetystä silloin, kun lapsi ei osallistu varhaiskasvatukseen tai koulun lähiopetukseen ja tästä syystä vanhempi jää palkatta kotiin hoitamaan lasta epidemian aikana hallitusten suositusten mukaisesti. Tuki koskee vanhempia, joiden lapset ovat varhaiskasvatuksessa, esiopetuksessa tai perusopetuksen 1-3 vuosiluokalla. Tukeen on oikeutettu myös erityisen tuen tarpeessa olevan oppilaan sekä pidennetyn oppivelvollisuuden ja valmistavan opetuksen piirissä olevan oppilaan vanhempi.  Oikeus tukeen on Suomessa työ- tai virkasuhteessa olevalla vanhemmalla tai huoltajalla, tai vanhemman tai huoltajan kanssa samassa taloudessa asuvalla puolisolla.  Korvausta maksetaan, jos ansionmenetystä ei korvata muun lain, kuten tartuntatautilain, nojalla. Korvauksen saaminen edellyttää työntekijän ja työnantajan välistä sopimusta palkattomasta poissaolosta. Tuki on saman suuruinen kuin vähimmäismääräinen vanhempainpäiväraha eli 28,94 euroa arkipäivältä (723,50 euroa kuukaudessa). Tukea maksetaan 16.3. lähtien poikkeusolojen ajan. Koululaisten vanhemmille tukea maksetaan koulun lukukauden ajalta. Tukea haetaan takautuvasti Kelalta.
fi
Onko asuntolassa asuminen mahdollista? Tuleeko KOSKI-palveluun kirjattava majoitusjakso keskeyttää?
Oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa asuminen on mahdollista. Opiskelijat voivat asua myös jaetuissa huoneissa, jos kyse on pitkäaikaisesta majoittumisesta. Lyhytkestoisen majoituksen suhteen linjaukset tehdään paikallisesti konsultoiden tarvittaessa tartuntataudeista vastaavaa yksikköä. Oppilaitoksen tulee pitää kirjaa majoittuvista henkilöistä huonekohtaisesti, jotta tartunnanjäljitys on tarvittaessa mahdollista jälkeenpäin. Jos oppilaitoksen yhteydessä olevassa asuntolassa todetaan koronavirustartunta, tilanteen vaatimat järjestelyt toteutetaan yhteistyössä oppilaitoksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavan yksikön kanssa. Poikkeusolojen aikana on ohjeistettu, että koulutuksen järjestäjän ei tarvitse keskeyttää rahoituksen perusteena käytettävää majoitusjaksoa KOSKI-palvelussa, jos asuntolassa asuminen on keskeytynyt 16.3.2020 tai sen jälkeen poikkeusoloihin liittyvien suositusten vuoksi. Majoitusjakso kirjataan kuitenkin normaalisti päättyneeksi valmistumisen tai opiskelun pysyvän tai väliaikaisen keskeyttämisen vuoksi. Edellä mainittuja periaatteita noudatetaan 31.5.2020 saakka. Tämän jälkeen eli 1.6.2020 lukien noudatetaan normaalia kirjaamiskäytäntöä, eli majoitusjakso kirjataan päättyneeksi, jos opiskelijan asuminen asuntolassa on päättynyt tai keskeytynyt koronatilanteen vuoksi.
fi
Onko kansanopistoilla mahdollisuus järjestää etäopetusta ilman rajoituksia myös 13.5. jälkeen?
Opetus- ja kulttuuriministeriö valmistelee vapaan sivistystyön asetuksen (805/1998) muutosta, joka mahdollistaisi etäopetuksen järjestämisen kansanopistoissa ja liikunnan koulutuskeskuksissa ilman määrällistä rajoitusta ja lähiopetusjakson pakollisuutta myös nykyisen määräaikaisen vapaan sivistystyön asetuksen (200/2020) voimassaolon päättyessä 13.5. Tarkoituksena on, että etäopetuksen järjestämistä voitaisiin jatkaa määräaikaisesti samoin edellytyksin kuin nyt 31.8.2020 saakka. Valtioneuvoston on tarkoitus käsitellä asetuksen muutosta  torstaina 14.5, ja mikäli valtioneuvosto hyväksyy määräaikaisen asetuksen, se astuu voimaan samana päivänä. Määräaikainen muutos tarkoittaa, että opetusta järjestettäessä kansanopistojen ei tarvitse huomioida vapaan sivistystyön asetuksessa olevaa 20 % etäopetuksen rajausta eikä velvollisuutta sisällyttää vähintään yksi 10 tunnin lähiopetusjakso etäopetuksena toteutettavaan koulutukseen.
fi
Onko kouluun pakko mennä vai voivatko huoltajat päättää pitää lapsen kotona?
Lähtökohtaisesti kaikki oppilaat palaavat kouluun lähiopetukseen 14.5. alkaen. Terveysviranomaisten näkemys on, että koulujen avaaminen on turvallista sekä oppilaille että henkilökunnalle. Esi- ja perusopetuksessa ja muussa perusopetuslain mukaisessa opetuksessa oppilaan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole erityisestä syystä tilapäisesti myönnetty vapautusta. Lupaa poissaoloon tulee siis aina hakea ja koulu harkitsee, onko luvan myöntämiselle perusteita. Opetuksen järjestäjä ja koulu voivat tehdä yleisiä linjauksia poissaololupien myöntämisestä. Oppilaita tulee kohdella yhdenvertaisesti. Myös yhteistyö ja yhteisen näkemyksen löytäminen kotien kanssa on tärkeää. Esimerkiksi sairaus tai oppilaan tai hänen perheenjäsenensä kuuluminen tartuntavaaran näkökulmasta riskiryhmään on hyväksyttävä peruste poissaoloon. Riskiryhmään kuuluminen perustuu hoitavan lääkärin arvioon henkilön tilanteesta. Ainoastaan siinä tapauksessa, että terveydentilaan liittyvän syyn vuoksi oppilaalle tehdään päätös erityisistä opetusjärjestelyistä (perusopetuslaki 18 §), voidaan opetus antaa etäopetuksena. Tällainen järjestely voi tulla kysymykseen esimerkiksi riskiryhmiin kuuluvien, kotiin jäävien oppilaiden osalta. Järjestely on mahdollinen ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta terveydellisin perustein. Päätöksenteossa voidaan hyödyntää lääkärin arviota. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan. Opetuksen järjestäjän tulee seurata perusopetukseen osallistuvan oppilaan poissaoloja ja ilmoittaa luvattomista poissaoloista oppilaan huoltajalle. Huoltajan on huolehdittava siitä, että oppivelvollisuus tulee suoritettua. Luvattomiin poissaoloihin tulee puuttua koulujen normaalien käytäntöjen mukaisesti. Tarvittavat tukitoimet ja oppilashuollolliset toimenpiteet on aina otettava osaksi tilanteita, joissa oppilaalla on syystä tai toisesta runsaasti poissaoloja.  Opetushallituksen ohje: Oppivelvollisuus ja poissaolot opetuksesta 14.5.2020 alkaen
fi
Onko lasten turvallista mennä kouluun?
Lapsen osallistuminen lähiopetukseen koulussa on nykyisen tautitilanteen ja epidemiologisen ennusteen valossa turvallista. Lasten koronainfektiot ovat usein hyvin lieväoireisia, ja ne ovat usein liittyneet perheen aikuisten infektioihin. Nykytiedon mukaan lapset eivät myöskään ole merkittävä ryhmä epidemian leviämisen kannalta, ts. he eivät juurikaan toimi tartunnan lähteinä.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ja opetus- ja kulttuuriministeriö ovat antaneet koulutuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille ohjeet turvalliseen koulunkäyntiin ja varhaiskasvatukseen.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 11.5.2020
fi
Onko poikkeusjärjestelyillä vaikutusta Lops-aikatauluun?
Paikallisen opetussuunnitelman mukainen työ jatkuu suunnitellussa aikataulussa.
fi
Ovatko peruskoulun asuntolatkin nyt käytössä?
Kun kouluissa palataan perusopetuslain mukaiseen lähiopetukseen 14.5., niin myös asuntolat voidaan avata kaikille perusopetusta, lisäopetusta tai pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevan esiopetusta saaville oppilaille, joilla siihen on tarve ja oikeus. Myös asuntoloissa tulee soveltuvin osin noudattaa opetusta varten laadittuja viranomaisten ohjeita ja pyrkiä välttämään kontakteja. Oppilaalla on oikeus maksuttomaan majoitukseen ja täysihoitoon, jos perusopetusta, lisäopetusta tai pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevan esiopetusta saavan oppilaan koulumatkaa ei voida järjestää perusopetuslain 32 §:n edellyttämällä tavalla.
fi
Pitääkö kouluissa tai varhaiskasvatuksessa käyttää kasvomaskeja?
Maskien käyttöä ei yleisesti suositella koulussa tai varhaiskasvatuksessa, mutta maskia voi halutessaan käyttää ottaen huomioon siihen liittyvät ohjeet. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille koronavirusepidemian aikana 11.5.2020
fi
Päätimme siirtää tapahtuman myöhempään ajankohtaan. Avustusta ei enää saa käyttää silloin. Mitä teemme?
Hakekaa avustuksen käytölle lisäaikaa, viimeistään 30 päivää ennen käyttöajan päättymistä.
fi
Saako fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävää opetusta tai osaamisen osoittamista (esim. voimankäyttö turvallisuusalalla, kuljettajakoulutus tai kosmetologi- ja kampaajakoulutus) järjestää?
Osa ammatillisen koulutuksen opinnoista ja osaamisen osoittamisesta on sen luonteista, että sitä ei ole mahdollista toteuttaa ilman fyysistä kontaktia tai läheisyyttä. Jos lähiopetus- tai näyttötilanne on sen luonteinen, ettei 1-2 metrin turvaväliä ole mahdollista noudattaa, tulee kuitenkin mahdollisuuksien mukaan noudattaa väljyys- ja hygieniaohjeita. Lisäksi tulee noudattaa ohjeita opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan oireettomuudesta sekä ottaa huomioon opiskelijan ja opettajan tai muun arvioijan turvallisuus ja mahdollinen kuuluminen riskiryhmään. Fyysistä kontaktia tai läheisyyttä edellyttävään opetus- tai näyttötilanteeseen osallistuminen on opiskelijalle vapaaehtoista ja tarvittaessa opetus- tai arviointitilanne on siirrettävä myöhempään ajankohtaan.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Saako kouluissa ja oppilaitoksissa järjestää valmistujais- tai ylioppilasjuhlia?
Oppilaitosten opetustoimintaan ja muuhun lakisääteiseen toimintaan ei lähtökohtaisesti sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Isoja yhteistilaisuuksia, kuten koko oppilaitoksen kattavia päättäjäisjuhlia, ei kuitenkaan tule järjestää. Kouluissa voidaan järjestää oman ryhmän yhteisiä tilaisuuksia. Perinteisiä koko koulun yhteisiä kevätjuhlia vieraineen ei voida kuitenkaan pitää. Lukuvuoden loppuminen on tärkeä hetki ja osalle peruskoulun oppilaista koulun päättyminen tarkoittaa myös siirtymistä uuteen kouluun tai oppilaitokseen. Juhlahetket luovat yhteisöllisyyttä ja antavat mahdollisuuden muistaa ja kiittää yhteistyöstä. Juhlien ajankohdasta päättäminen kuuluu koulutuksen järjestäjien toimivaltaan. Lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestäjät ovat antaneet yhteisen suosituksen valmistujaisten järjestämisestä. Suosituksen mukaan oppilaitokset toimittavat todistukset keväällä 2020 ylioppilaaksi tai ammattiin valmistuville postitse. Oppilaitokset voivat paikallisten olosuhteiden salliessa järjestää valmistujaistapahtuman etäyhteyksiä hyödyntäen lauantaina 30.5. ja yhteisöllisen juhlatapahtuman turvallisena ajankohtana myöhemmin syksyllä. Ammattiin valmistuvien ja ylioppilaiden juhlatapahtuma järjestetään yhtä aikaa. Syksyn yhteisen juhlatapahtuman ensisijainen ajankohta on perjantai 28.8. tai lauantai 29.8. Mikäli juhlaa ei tuolloin pystytä järjestämään turvallisesti, voidaan kevään 2020 ylioppilaat kutsua joulukuussa syksyn itsenäisyys-, valmistujais- tai ylioppilasjuhlaan.  Suositus kevään 2020 valmistujais- ja ylioppilasjuhlista
fi
Saako varhaiskasvatuksen ryhmiä yhdistää? Entä kesällä?
Opetus- ja kulttuuriministeriö suosittelee erittäin vahvasti, että lapset jatkaisivat mahdollisuuksien mukaan tutuissa lapsiryhmissä tutun henkilöstön kanssa. Ryhmiä ei tulisi tarpeettomasti yhdistää, eikä lapsia tulisi siirtää toiseen lapsiryhmään tai toimipaikkaan. Varhaiskasvatuksessa tulee kaikin toimin ehkäistä ja hidastaa koronaepidemian leviämistä sekä varmistaa lasten, perheiden ja henkilökunnan turvallisuus. Varhaiskasvatus tulisi siksi järjestää mahdollisuuksien mukaan omassa lapsiryhmässä ja tutussa toimipaikassa. Koronaepidemia ja mahdollisimman turvallinen varhaiskasvatuksen toteuttaminen tulee huomioida kesäajan suunnittelussa ja mahdollisesti muuttaa aikaisempia, ennen korona-aikaa tehtyjä suunnitelmia. Kesä- ja loma-aikojen suunnittelussa on tärkeää huomioida pienemmät lapsiryhmät ja se, ettei varhaiskasvatuksen toimipaikkoja yhdistellä liian suureksi kokonaisuudeksi. Henkilöstö ei pääsääntöisesti siirry yksiköstä toiseen tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi. Kevään ja kesän aikana on tapana, että varhaiskasvatusyksiköissä järjestetään tutustumisia uusille lapsille ja perheille. Näitä tutustumisia voidaan järjestää mahdollisuuksien mukaan etäyhteyksiä hyödyntämällä. Lapset voivat käydä leikkimässä päiväkodin pihalla toiminta-ajan päätyttyä.
fi
Saamamme avustus (tai osa siitä) jää käyttämättä, koska tapahtuma jouduttiin perumaan. Mitä teemme?
Olkaa yhteydessä avustuksen esitelleeseen virkamieheen. Palauttakaa käyttämättä jäänyt avustus tai sen osa avustuksen käyttöaikana avustuspäätöksen osana olevien ehtojen ja rajoitusten mukaisesti. Teidän ei tarvitse maksaa korkoa palautettavalle määrälle.
fi
Saavatko opiskelijat ruokaa lukiossa tai ammatillisissa oppilaitoksissa?
Lukiokoulutuksen opiskelijoilla on oikeus maksuttomaan ateriaan niinä päivinä, joina opetussuunnitelma edellyttää läsnäoloa koulutuspaikassa. Ammatillisen perustutkintokoulutuksen opiskelijoilla on oikeus maksuttomaan ateriaan niinä päivinä, joina henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma edellyttää läsnäoloa koulutuspaikassa. Silloin kun opetusta ja koulutusta järjestetään etäopetuksena ja itsenäisenä opiskeluna, ei oikeutta maksuttomaan ateriaan ole. Oppilaitoksia koskevan 11.5.2020 annetun ohjeen mukaan opiskelijaravintolaa tai muita ruokailutiloja voi käyttää porrastetusti. Ruokailun aikana tulee olla mahdollisuus välttää lähikontaktia ja säilyttää 1-2 m turvaväli muihin ruokailijoihin. Hygieniasta huolehditaan ruuanvalmistuksen ja -jakelun sekä syömisen aikana.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Varhaiskasvatuksen työntekijät ovat monessa paikassa lomalla, pitääkö heidän nyt palata töihin?
Lomajärjestelyistä voi sopia työnantajan kanssa, jonka päätettäviin asioihin lomat ja muut henkilöstöön liittyvät asiat kuuluvat. Varhaiskasvatuksen lasten ja kasvatusvastuisen henkilöstön väliset suhdeluvut ovat voimassa varhaiskasvatuslain ja -asetuksen edellyttämällä tavalla, mikä vaikuttaa myös läsnäolevien työtekijöiden määrään.  Työ- ja elinkeinoministeriö ohjeistaa vastauksessaan kysymykseen "Voiko työnantaja siirtää lomaani?" seuraavasti:  Jos työnantaja on jo ilmoittanut vuosiloman ajankohdasta eli vahvistanut vuosiloman ajankohdan tai vuosiloman ajankohdasta on sovittu työnantajan ja työntekijän kesken, ei työnantaja voi yksipuolisesti muuttaa vahvistetun loman ajankohtaa. Jos työnantaja yksipuolisesti muuttaa vahvistetun loman ajankohtaa, ja tästä aiheutuu työntekijälle vahinkoa, on työnantajan korvattava vahinko työsopimuslain mukaan. Työntekijän on kuitenkin noudatettava työnantajan määräystä uudesta vuosiloman ajankohdasta, vaikka työnantaja säännösten vastaisesti muuttaisi ilmoitetun vuosiloman ajankohtaa. Ks. Usein kysytyt kysymykset työelämästä
fi
Voidaanko kaikki opetus järjestää ammatillisessa koulutuksessa edelleen etänä nyt, kun koronaepidemian vuoksi tehdyt poikkeusjärjestelyt on purettu?
Ammatillisia oppilaitoksia koskevat rajoitukset päättyivät 13.5.2020. Sen jälkeen eli 14.5.2020 alkaen oppilaitosten tilojen käyttöä opetukseen hallitaan tartuntatautilain mukaisilla toimilla ja opetusta järjestetään ammatillisen koulutuksen lainsäädännön mukaisesti. Valtioneuvosto kuitenkin suosittaa 6.5.2020 antamassaan periaatepäätöksessä, että ammatillisessa koulutuksessa jatketaan etäopetusta lukukauden loppuun (toukokuun loppuun saakka). Koulutuksen järjestäjät päättävät itse, missä määrin lähiopetusta on tarpeen järjestää. Kesällä lähiopetus järjestetään väljyys- ja hygieniaohjeita noudattaen. Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 62 §:n mukaan koulutuksen järjestäjä päättää koulutuksen sisällöstä ja toteuttamisesta tutkinnon tai valmentavan koulutuksen perusteiden mukaisesti. Päättäessään koulutuksen toteuttamisesta koulutuksen järjestäjän tulee ottaa huomioon ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 61 §, jonka mukaan opiskelijalla on oikeus saada eri oppimisympäristöissä sellaista opetusta ja ohjausta, joka mahdollistaa tutkinnon tai koulutuksen perusteiden mukaisten ammattitaitovaatimusten ja osaamistavoitteiden saavuttamisen. Etenkin silloin, kun kyse on käden taitojen oppimisesta, etäopetus ei välttämättä mahdollista ammattitaitovaatimusten saavuttamista. Lähtökohtaisesti opiskelijalla tulee olla mahdollisuus hankkia tutkinnon perusteiden edellyttää osaamista myös koronapandemian aikana. Lisäksi koulutuksen järjestäjän tulee ottaa huomioon kunkin opiskelijan edellytykset etäopiskeluun. Opiskelijan henkilökohtaisessa osaamisen kehittämissuunnitelmassa (HOKS) päätetään kunkin opiskelijan tavoitteisiin, edellytyksiin ja elämäntilanteeseen sopivimmat ympäristöt ja tavat oppia. Myös koronapandemian aikana tietyt opiskelijat voivat tarvita muita enemmän lähiopetusta saavuttaakseen tutkinnon ammattitaitovaatimukset ja osaamistavoitteet. Jos koulutuksen järjestäjä katsoo lähiopetuksen järjestämisen edellä tarkoitetuissa tilanteissa tai muutoin tarpeelliseksi, sen tulee ottaa koulutuksen järjestämisessä huomioon viranomaisten koronapandemiaa koskevat suositukset ja ohjeet, joiden avulla varmistetaan opiskelijoiden ja henkilöstön terveys ja turvallisuus. Opiskelijoiden tuen tarve jatkuu myös poikkeusolojen jälkeen. Tulevaisuudessa tarvitaan lisäpanostuksia siihen, että poikkeusoloissa syntynyttä osaamisvajetta ja oppimiseroja voidaan pienentää. Tämä tarkoittaa lisäpanostuksia opetukseen ja ohjaukseen sekä muihin tukitoimiin. Näitä tukitoimenpiteitä valmistellaan opetus- ja kulttuuriministeriössä.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Voidaanko kouluissa poiketa tuntijaosta tai opetukseen liittyvistä suunnitelmista?
Perusopetuksessa palataan 14.5.2020 lähiopetukseen. Opetus tulee järjestää perusopetuslain mukaisesti. Opetuksessa tulee noudattaa opetuksen vuosittaista ja viikoittaista tuntimäärää. Kouluissa ei voida poiketa valtakunnallisesta tuntijaosta. Perusopetusta annetaan oppilaalle ensimmäisellä ja toisella vuosiluokalla työviikossa keskimäärin vähintään 20 tuntia, kolmannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 22 tuntia, neljännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 24 tuntia, viidennellä ja kuudennella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 25 tuntia, seitsemännellä ja kahdeksannella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 29 tuntia ja yhdeksännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 30 tuntia. Valtioneuvoston asetuksessa perusopetuksen tavoitteista ja tuntijaosta säädetään tarkemmin perusopetukseen käytettävän ajan jakamisesta eri oppiaineiden ja aineryhmien opetukseen sekä oppilaanohjaukseen. Opetuksessa tulee noudattaa valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti hyväksyttyä paikallista opetussuunnitelmaa. Perusopetusasetuksen 9 § säätää opetuksen ja työaikojen suunnittelusta. Sen mukaisesti opetuksen järjestäjän tulee laatia lukuvuosittain opetussuunnitelmaan perustuva suunnitelma, josta määrätään opetuksen yleisestä järjestämisestä, opetustunneista ja opetuksen yhteydessä järjestettävästä muusta toiminnasta sekä työajoista, koulun ulkopuolella annettavasta opetuksesta sekä muista tarpeellisista opetuksen järjestämiseen liittyvistä asioista. Opetuksen järjestäjän tulee ennalta ilmoittaa oppilaille ja näiden huoltajille keskeisistä edellä tarkoitetuista asioista. Paikallisella tasolla voidaan joutua tekemään muutoksia lukuvuosisuunnitelmaan opetuksen porrastamiseksi.
fi
Voidaanko oppisopimusopiskelija lomauttaa? Saako lomautettu oppisopimusopiskelija opiskella työttömyysetuudella?
Työnantajalla on ollut 1.4.2020 alkaen oikeus lomauttaa määräaikaisessa työsuhteessa työskentelevä työntekijä samoilla edellytyksillä kuin työntekijä, jolla on toistaiseksi voimassa oleva työsopimus. Muutos on voimassa kolme kuukautta eli 30.6.2020 asti. Tämä koskee myös määräaikaisessa työsuhteessa olevaa oppisopimusopiskelijaa. Lakia sovelletaan lomautettuihin, joiden lomautus on alkanut 16.3.2020 tai sen jälkeen. Muutosta ei sovelleta julkisella sektorilla. Näin ollen julkisen sektorin työantajat (valtio, kunta, kuntayhtymä, ev-lut. kirkko tai ortodoksinen kirkko) voivat lomauttaa palveluksessaan olevan määräaikaisen työntekijän jatkossakin vain silloin, jos määräaikaisessa työsuhteessa oleva tekee työtä vakituisen työntekijän sijaisena ja työantajalla olisi oikeus lomauttaa kyseinen vakituinen työntekijä. Työttömyysetuuden maksaminen lomautetulle edellyttää, että lomautettu ilmoittautuu työnhakijaksi työ- ja elinkeinotoimistoon ja hänen oikeudestaan työttömyysetuuteen annettaan työvoimapoliittinen lausunto.  Lomautetulla on oikeus työttömyysetuuteen muun muassa yritystoiminnan ja opintojen estämättä. Lomautetuilla säilyy työttömyysturvalaissa tarkoitettu velvollisuus ottaa vastaan työnantajan tarjoamaa työtä.  Muutos on väliaikainen ja sillä tuetaan lomautettujen toimeentulon turvaamista ja sujuvoitetaan työttömyysturvajärjestelmän toimeenpanoa työ- ja elinkeinotoimistoissa COVID-19-pandemian aikana.
fi
Voiko hygieniapassitestejä ja muita vastaavia testejä järjestää ammatillisen oppilaitoksen tiloissa omille opiskelijoille? Entä ulkopuolisille?
Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat antaneet mm. ammatillista koulutusta koskevan ohjeen lähiopetuksen turvalliseen järjestämiseen ja oppilaitosten tilojen käyttöön.  Ohjeen mukaisesti oppilaitosten opetustoimintaan ja muuhun lakisääteiseen toimintaan ei lähtökohtaisesti sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Jos oppilaitoksen opiskelijat suorittavat testin osana opintojaan, toiminta katsotaan osaksi oppilaitoksen opetustoimintaa eikä siihen sovelleta yleisiä kokoontumisrajoituksia. Ohjeita oireettomuudesta, riskiryhmistä, käsi- ja yskimishygieniasta, suositeltavasta etäisyydestä henkilöiden välillä, siivouksesta jne. tulee kuitenkin noudattaa. Muiden kuin opiskelijoiden ja henkilökunnan oleskelua oppilaitoksen alueella voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä rajoittaa. Hygieniapassitestejä ulkopuolisille voidaan oppilaitoksen omalla päätöksellä toteuttaa, mutta tällöin tulee noudattaa valtioneuvoston kulloinkin voimassa olevia kokoontumisrajoituksia (toukokuun loppuun 10 henkilöä, sen jälkeen enintään 50 henkilöä) koskevia suosituksia ja aluehallintovirastojen yleisötilaisuuksia koskevia tartuntatautilain mukaisia päätöksiä. Ohjeita oireettomuudesta, riskiryhmistä, käsi- ja yskimishygieniasta, suositeltavasta etäisyydestä henkilöiden välillä, siivouksesta jne. tulee luonnollisesti noudattaa ulkopuolisten testiä suorittamaan tulevien henkilöiden osalta. Lisäksi on hyvä pitää kirjaa siitä, ketä ulkopuolisia oppilaitoksessa on milloinkin ja missäkin tilassa ollut. Tämä on tarpeen mahdollisten tartuntaketjujen jäljittämiseksi.   OKM ja THL ohje 11.5.2020 lähiopetuksen turvalliseen järjestämiseen ja oppilaitosten tilojen käyttöön Aluehallintovirastojen yleistiedonannot mm. kokoontumisrajoituksista
fi
Voiko kansalaisopiston koulutusta järjestää etäopetuksena?
Kansalaisopistoissa voi siirtyä etäopetukseen, mikäli koulutuksen sisällöt ja kohderyhmät ovat sellaisia, että etäopetus on toimiva opetuksen muoto. Opetushallituksen tilastotietojen keruuta koskevasta ohjeistuksesta löytyy tietoa siitä, miten opetustunteja tilastoidaan ohjatussa etäopetuksessa. Opiskelijan itsenäisestä opiskelusta ei voi kirjata suoritteita rahoituksen perusteeksi.
fi
Voiko koulu tai opettaja omalla päätöksellään järjestää etäopetusta?
Perusopetus ja esiopetus ovat normaalioloissa lähiopetusta. Poikkeusolojen aikana käytössä ollut etäopetus ei ole perusopetuslain mukaan normaalioloissa mahdollista. Opetuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen koulut ja sen opettajat järjestävät opetusta perusopetuslain mukaisesti. Jokaisella oppilaalla on subjektiivinen oikeus saada perusopetuslain mukaista opetusta. Ainoastaan yksittäisten oppilaiden osalta opetus voidaan perusopetuslain 18 §:n nojalla järjestää osittain toisin, jos se on perusteltua oppilaan terveydentilaan liittyvästä syystä. Tällöin voidaan käyttää esimerkiksi etäyhteyksiä apuna opetusta annettaessa. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että mahdollisuus erityisiin opetusjärjestelyihin tarjottaisiin yhtäläisesti myös lapsille, jotka ovat perustellusti poissa opetuksesta perheenjäsenensä terveydentilan vuoksi, jos erityisiä opetusjärjestelyitä tehdään lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus suosittelevat, että näin toimittaisiin väliaikaisesti akuutin koronavirusepidemian ajan.
fi
Voiko koululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaan tai kerhotoimintaan osallistua?
Poikkeusoloissa valtioneuvoston suositus välttää lähiopetusta koski myös aamu- ja iltapäivätoimintaan ja kerhotoimintaan osallistumista, mutta kun suositus kumotaan, toimintaan voi taas osallistua 14.5. lukien.  Aamu- ja iltapäivätoiminnassa ja kerhotoiminnassa huolehditaan lasten ja henkilöstön turvallisuudesta. Poikkeusoloissa kunta on jatkanut aamu- ja iltapäivätoiminnan ja kerhotoiminnan järjestämistä soveltamisasetuksen (126/2020, muut. 131/2020) mukaan lähiopetukseen oikeutetuille oppilaille, jos se on järjestänyt sitä kunnassa jo ennen epidemian alkamista. Kunnan tulee jatkaa aamu- ja iltapäivätoiminnan ja kerhotoiminnan järjestämistä 14.5.2020 lukien, jos se on järjestänyt sitä kunnassa jo ennen epidemian alkamista. Lapsiryhmän toiminta jaetaan pienryhmiin lasten oman koululuokan tai opetusryhmän mukaisesti, jotta tarpeettomia kontakteja vältetään. Kunkin pienryhmän toimintaa ohjaa ja valvoo ryhmäkohtaisesti nimetty aikuinen. Muiden kuin lasten sekä aamu- ja iltapäivätoiminnan tai kerhotoiminnan henkilökunnan oleskelua toiminnan tiloissa tulee välttää. Kukin aamu- ja iltapäivätoimintaa tai kerhotoimintaa järjestävä yksikkö ohjeistaa myös huoltajia ja perheitä toimimaan näiden ohjeiden mukaisesti. Opetushallituksen ohje 14.5. alkaen: Siirtyminen normaaliolojen lainsäädännön mukaiseen aamu- ja iltapäivätoimintaan
fi
Voiko lasten varhaiskasvatuksen keskittää tiettyihin toimipaikkoihin?
Varhaiskasvatus tulisi järjestää sitä tarvitseville lapsille ja perheille tutussa toimipaikassa, eikä lapsia suositella siirrettävän toimipaikasta toiseen. Tällä pyritään ehkäisemään koronaepidemian leviämistä. Suositeltavaa on, että lapset jatkaisivat mahdollisuuksien mukaan tutuissa lapsiryhmissä tutun henkilöstön kanssa.
fi
Voiko oppisopimuskoulutuksen tai koulutussopimukseen perustuvan koulutuksen keskeyttää tai sopimuksen purkaa?
Oppisopimuskoulutuksessa ja koulutussopimuksella tapahtuvassa koulutuksessa noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 8 luvun säännöksiä. Oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamisessa sekä oppisopimuskoulutuksen keskeytymisessä noudatetaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 75 §:n säännöksiä koskien oppisopimuksen ja oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen purkamista sekä oppisopimuskoulutuksen väliaikaista keskeytymistä. Koulutussopimuksen osalta noudatetaan vastaavasti lain 76 §:n vastaavia säännöksiä. Oppisopimuksen ja koulutussopimuksen väliaikainen keskeyttäminen on mahdollista, sillä koulutussopimus on koulutuksen järjestäjän ja työnantajan välinen sopimusasia ja oppisopimus on puolestaan opiskelijan ja työnantajan välinen sopimusasia. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Koulutuksen järjestäjä voi purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen opiskelijaa ja työnantajaa kuultuaan, jos työpaikalla järjestetyssä koulutuksessa ei noudateta ammatillisesta koulutuksesta annetun lain tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai oppisopimuksen ehtoja. Jos koulutuksen järjestäjä purkaa oppisopimuskoulutuksen järjestämistä koskevan sopimuksen työnantajan kanssa tästä syystä, myös opiskelijan ja työnantajan välinen oppisopimus katsotaan purkautuneeksi. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelmassa tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos koulutuksen järjestäjä arvioi, että koulutussopimuksen jatkamiselle ei ole esimerkiksi ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 72 §:n mukaisia edellytyksiä, kuten riittävää tuotanto- ja palvelutoimintaa, koulutuksen järjestäjä voi purkaa koulutussopimuksen koulutustyöpaikan kanssa. Koulutuksen järjestäjän on tässä tilanteessa järjestettävä opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Vaikka oppi- tai koulutussopimus jouduttaisiin väliaikaisesti keskeyttämään tai purkamaan, opiskelija ei menetä opiskeluoikeuttaan, vaan koulutuksen järjestäjän tulee järjestää opiskelijalle mahdollisuus hankkia muulla tavoin henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukainen tavoitteeksi asetettu osaaminen. Jos opiskelija ei halua hankkia osaamista muulla tavalla ja ilmoittaa opiskelun lopettamisesta, on koulutuksen järjestäjän tehtävä tästä ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 97 §:n mukainen päätös opiskelijan eronneeksi katsomisesta.
fi
Voiko työnantaja saada edelleen palkkatukea opiskelijan oppisopimukseen, jos henkilö lomautetaan ja oppisopimus keskeytyy määräajaksi?
Mikäli alkuperäinen palkkatukipäätös jatkuu myös lomautuksen jälkeisenä aikana, ei tarvita uutta myöntöpäätöstä, vaan alkuperäinen päätös on voimassa. Mikäli palkkatuetussa työssä oleva henkilö lomautetaan ja palkanmaksu keskeytyy yli kuukauden ajaksi, KEHA-keskus keskeyttää palkkatuen maksatuksen. Kun henkilölle maksetaan lomautuksen jälkeen taas palkkaa, voidaan myös palkkatuen maksamista jatkaa. Keskeytysaikaa ei lueta palkkatuen enimmäiskestoon, mutta alkuperäisen päätöksen ylittävästä tukiajasta täytyy tehdä uusi päätös, jolloin noudatetaan normaalia harkintaa ja tarkistetaan myöntämisen edellytykset. Tilanteessa, jossa voimassa oleva palkkatukipäätös olisi päättymässä lomautuksen aikana, pitäisi palkkatukeen hakea jatkoa, jotta palkkatukea saisi vielä lomautuksen jälkeen.
fi
Voiko työpaikalla järjestettävää koulutusta jatkaa?
Työpaikalla järjestettävää koulutusta suositellaan jatkettavaksi, jos se on työpaikan puolesta mahdollista ja opiskelija, koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle.
fi
Voiko työpaikalla järjestettävää koulutusta tai työharjoittelua jatkaa?
Työpaikalla tai muualla oppilaitoksen ulkopuolella järjestettävää koulutusta ja työharjoittelua suositellaan jatkettavaksi, jos se on työpaikan puolesta mahdollista ja koulutuksen järjestäjä ja työnantaja arvioivat, että työympäristö on turvallinen opiskelijalle. Mikäli työpaikalla on suuri riski saada koronatartunta, on suositeltavaa, että työpaikalla järjestettävää koulutusta jatketaan vasta, kun riskiä ei enää ole. Terveydenhoitoalalla tulee ottaa huomioon, että opiskelijoiden työpanosta saatetaan tarvita, mikäli terveydenhoitoon tulee henkilöstövajetta epidemian pitkittyessä.
fi
Voiko valinta- tai soveltuvuuskokeita järjestää?
Koulutuksen järjestäjä päättää mahdollisesti järjestettävistä valinta- tai soveltuvuuskokeista ja muista lisänäytöistä.  Valtioneuvosto suosittelee, että lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestäjät luopuvat hakijan läsnäoloa edellyttävien pääsy- tai soveltuvuuskokeiden järjestämisestä, ellei niiden järjestäminen ole välttämätöntä opiskelijavalinnan asianmukaiseksi toteuttamiseksi. Järjestettäessä pääsy- ja soveltuvuuskokeita tulee kiinnittää erityistä huomiota tartuntojen leviämisen estämiseen. Pääsy- ja soveltuvuuskokeet voidaan tarvittaessa korvata sellaisilla lisänäytöillä, jotka eivät edellytä hakijan läsnäoloa. Soveltuvuuskokeet, haastattelut ja muut lisänäytöt on tehtävä puhelimitse tai muiden etäyhteyksien kautta, ellei hakijan fyysinen läsnäolo ole ehdottoman välttämätöntä. Näin vältytään sosiaalisten kontaktien ja matkustamisen aiheuttamilta tartuntariskeiltä. Muutettaessa pääsy- ja soveltuvuuskokeita koskevia järjestelyjä tulee ottaa huomioon hakijoiden oikeusturva ja yhdenvertaisuus. Päivitetty 6.4.2020
fi
Voiko valinta-tai soveltuvuuskokeita tai haastatteluja järjestää?
Koulutuksen järjestäjä päättää mahdollisesti järjestettävistä valinta- tai soveltuvuuskokeista ja muista lisänäytöistä. Järjestettäessä pääsy- ja soveltuvuuskokeita tai haastatteluja tulee kiinnittää erityistä huomiota tartuntojen leviämisen estämiseen. Pääsy- ja soveltuvuuskokeet voidaan tarvittaessa korvata sellaisilla lisänäytöillä, jotka eivät edellytä hakijan läsnäoloa. Soveltuvuuskokeet, haastattelut ja muut lisänäytöt on tehtävä puhelimitse tai muiden etäyhteyksien kautta, ellei hakijan fyysinen läsnäolo ole ehdottoman välttämätöntä. Näin vältytään sosiaalisten kontaktien ja matkustamisen aiheuttamilta tartuntariskeiltä.  Ohje yliopistoille, ammattikorkeakouluille sekä lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön ja aikuisten perusopetuksen järjestäjille (11.5.2020)
fi
Voiko varhaiskasvatuksen tai koulun ryhmässä olla yli 10 henkilöä?
Koulussa tai varhaiskasvatuksessa tapahtuvaa toimintaa ei pidetä julkisena kokoontumisena eikä 10 hengen sääntöä tarvitse noudattaa. On silti suositeltavaa työskennellä tavanomaista pienemmissä ryhmissä tartuntavaaran vuoksi sekä tehostaa siivousta ja käsihygieniaa.
fi
Voiko varhaiskasvatuksen tiloissa toteuttaa esim. kuntoutusta?
Terapiaa, kuntoutusta tai vastaavaa lapsen tarvitsemaa tukea voidaan toteuttaa varhaiskasvatuksen tiloissa huomioiden hygieniaohjeet. Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen antaman ohjeen lause "Muiden kuin lasten sekä koulun ja varhaiskasvatuksen henkilökunnan oleskelua koulun tai varhaiskasvatuksen alueella vältetään" ei tarkoita, etteikö esimerkiksi lapsen tarvitsemaa kuntoutusta voitaisi toteuttaa varhaiskasvatuksen tiloissa.   Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön ohje opetuksen ja varhaiskasvatuksen järjestäjille
fi
Voivatko kunnat sulkea koulunsa tartuntatautilain tai perusopetuslain pohjalta vain varmuuden vuoksi?
Perusopetuslaki ei mahdollista koulujen sulkemista vain varmuuden vuoksi. Koulun tilojen sulkeminen on mahdollista tartuntatautilain nojalla, mutta sen on oltava välttämätöntä epidemian estämiseksi. Koulutilojen sulkemisesta päättää tuolloin kunnan tartuntataudeista vastaava toimielin. Oppilaiden tai henkilökunnan karanteenista päättää virkasuhteinen kunnan tartuntataudeista vastaava lääkäri tai virkasuhteinen sairaanhoitopiirin kuntayhtymän tartuntataudeista vastaava lääkäri. Päätöksiä ei tee esimerkiksi kunnan opetustoimi. Poikkeusolojen aikana koulujen rajoitustoimet perustuivat sekä tartuntatautilakiin että valmiuslakiin. Valmiuslain nojalla koko Suomessa rajoitettiin varhaiskasvatuksen, opetuksen ja koulutuksen järjestämisvelvollisuutta väliaikaisesti. Valmiuslain nojalla mahdollistettiin myös perusopetuksessa etäopetuksen järjestäminen. Tartuntatautilain nojalla annetuilla aluehallintovirastojen päätöksillä koulutilat suljettiin maan laajuisesti. Tartuntatautilain nojalla ei ole mahdollista antaa määräyksiä opetuksen järjestämisestä etäopetuksena, vaan tältä osin sääntely perustuu valmiuslain nojalla annettuun asetukseen. Valmiuslain mukaisia toimivaltuuksia voi käyttää vain, mikäli niitä koskeva tiukka välttämättömyysperiaate täyttyy. Välttämätöntä perustetta lähiopetuksen keskeyttämiselle esi- ja perusopetuksessa 13.5. jälkeen ei terveysviranomaisten näkemyksen mukaan enää ole.
fi