Katsotaanko koko maalaamohuone räjähdysvaaralliseksi tilaksi?
Tukes ei ole antanut tästä ohjeita. SFS-käsikirjassa 59 Räjähdysvaarallisten tilojen luokittelu. Palavat nesteet ja kaasut 2012 on neuvottu maalauspaikkojen, -huoneiden ja -kaappien tilaluokituksesta.
fi
Kuinka pölysiilo luokitellaan?
Pölysiilon tilaluokittelu voidaan tehdä Hyvien käytäntöjen oppaan KOM (2003) 515 (Vademecum)  mukaan.

Esimerkki palavien pölyjen vuoksi räjähdysvaaralliseksi määriteltyjen tilojen jaosta tilaluokkiin:

 Kuva esittää myllyä, jossa on täyttösäiliö (käsin täyttö), tuotteiden poistoaukko ja suodatin. Syöttövaiheen aikana voi astian tyhjennysaukon alueelle syntyä satunnaisesti pölyn ja ilman muodostama räjähdyskelpoinen seos. Kyseinen tila määritellään tilaluokkaan 21. Täyttösäiliötä ympäröivällä alueella on pölykertymiä. Harvoin ja lyhytaikaisesti saattaa esiintyä tilanteita, joissa pöly nousee ilmaan. Tällöin syntyy vaarallinen räjähdyskelpoinen ilmaseos. Kyseinen tila määritellään tilaluokaksi 22. Pöly muodostaa myllyn sisällä pölypilven. Myös suodatinletkujen puhdistaminen aiheuttaa säännöllisin väliajoin pölypilven. Tästä syystä myllyn sisätila ja suodattimet määritellään tilaluokkaan 20. Jauhetun tuotteen toistuva ottaminen myllystä aiheuttaa myös poistosäiliöön pölypilven, joka muodostaa räjähdyskelpoisen seoksen. Tästä syystä poistoastia määritellään tilaluokkaan 20. Puutteellinen tiivistys aiheuttaa tyhjennysaukon alueelle pölykertymiä. Kyseinen tila määritellään tilaluokkaan 22. Vyöhykkeiden 21 ja 22 koko riippuu käytetyn tuotteen pölynmuodostus-ominaisuuksista.
fi
Luokitellanko jokin tietty tila, jos tilassa voi muodostua räjähdyskelpoinen ilma-pölyseos, mutta tilassa ei ole syttymislähteitä?
Aina kun tilassa saattaa esiintyä räjähdyskelpoinen ilman ja pölyn, kaasun tai sumun muodostama seos, täytyy se tilaluokitella. Syttymislähteiden esiintyminen ei vaikuta tilaluokitukseen.
fi
Mikä taho tekee räjähdyssuojausasiakirjoja?
Markkinoilta löytyy useita konsulttiyrityksiä, jotka tekevät räjähdyssuojausasiakirjoja. Tukes ei valvo näitä konsulttiyrityksiä. Yrityksen on kuitenkin itse syytä osallistua asiakirjan laadintaan ja asiakirjan sisältö on yrityksen omalla vastuulla.
fi
Missä vaiheessa räjähdyssuojausasiakirja pitää laatia?
Räjähdyssuojausasiakirja on laadittava ennen räjähdysvaarallisissa tiloissa tehtävän työn aloittamista.
fi
Miten ilmanvaihto vaikuttaa tilaluokitukseen?
Ilmanvaihto on edellytyksenä tilaluokitukselle.  Ilmanvaihdon vaikutus tilaluokitukseen  arvioidaan erikseen saatavuus ja teho (esim. ulkona ilmanvaihto on aina saatavilla, mutta teho vaihtelee)   Ilmanvaihdon poistojen sijoitus kaasun ominaisuuksien mukaan (palavan nesteen höyryt ilmaa raskaampia, vety ilmaa kevyempää) Alipaine suhteessa ympäröiviin tiloihin Normaalin toiminnan aikana palavan nesteen höyryjä => oltava koneellinen ilmavaihto Pitoisuus ilmassa ≤ 25% alemmasta syttymisrajasta Ilmanvaihdon riittävyyttä tulee valvoa eli käytännössä mitattava  Ilmanvaihtokanavat ja -aukot on puhdistettava riittävän usein.
fi
Miten räjähdysvaara pitää ottaa huomioon oppilaitoksissa?
Työnantajan vastuu räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamien vaarojen selvittämisestä ja tunnistamisesta sekä tarvittaessa räjähdyssuojausasiakirjan laadinnasta koskee myös oppilaitoksia. Oppilaitoksissa käytetään usein palavia aineita tai työstetään puuta, joten räjähdyskelpoisten ilmaseosten mahdollisuus on olemassa mm. koulujen teknisen työn, kemian ja fysiikan sekä mahdollisesti kuvataiteen ja biologian opetustiloissa ja varastoissa.

Oppilaitosten räjähdysvaaran arviointi noudattaa samaa periaatetta kuin teollisuudessa:


	tunnistetaan käytettävät palavat kemikaalit ja pölyt
	selvitetään räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamat vaarat
	estetään räjähdyskelpoisten ilmaseosten muodostuminen
	estetään räjähdyskelpoisten ilmaseosten syttyminen
	vähennetään mahdollisen räjähdyksen vaikutuksia.


Erityisesti oppilaitoksissa on ensisijaisesti pyrittävä estämään räjähtävien ilmaseosten muodostuminen. Tämä voidaan varmistaa korvaamalla käytetyt palavat aineet muilla aineilla. Jos tätä ei voida tehdä, on pyrittävä pitämään palavien aineiden pitoisuudet ilmassa niin pieninä, ettei se riitä räjähdyksen aiheuttamiseen. Tähän päästään esimerkiksi


	tekemällä esim. kemian kokeita pienillä ainemäärillä
	pitämällä palavien aineiden varastot pieninä
	hankkimalla asianmukaiset purunpoistolaitteistot/vetokaapit
	hyvällä yleisilmanvaihdolla ja tarvittaessa kohdepoistoilla
	huolellisella siivouksella.


Jos räjähdysvaarallisen tilan syntymistä ei kuitenkaan voida estää, tulee räjähdysvaaralliset tilat tilaluokitella ja merkitä selkeästi. Räjähdysvaarallisissa tiloissa on käytettävä tiloihin soveltuvia laitteita ja työvälineitä. Vaatteiden ja -kenkien on oltava sellaisia, että ne eivät aiheuta räjähdyskelpoisen ilmaseoksen sytyttäviä staattisen sähkön purkauksia. Oppilaita ei siis voi päästää räjähdysvaarallisiin tiloihin ilman koulutusta ja valvontaa.
fi
Pitääkö puuta käsittelevissä verstaissa ja laitoksissa laatia räjähdyssuojausasiakirja?
Räjähdyssuojausasiakirja on laadittava myös pienille verstaille aina, kun työpaikalla voi esiintyä räjähdysvaarallinen kaasu- tai pölyseos. Tämä voi muodostua esimerkiksi puun työstämisestä tai liuotinmaalilla maalaamisesta.
fi